П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 травня 2026 р.	м. Одеса	Справа № 420/37198/25	

Перша інстанція: суддя Катаєва Е.В.,
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача – Шляхтицького О.І.,
суддів: Семенюка Г.В., Федусика А.Г.,

секретар – Божко А.К.

за участю: представника позивача – Дементьєвої О.В.
представника Південного офісу Держаудитслужби- Танасійчука О.М.
представника ТОВ "Комунікації та інженерні мережі" - Ситника О.П. , 
представника ТОВ "КЕМ Південь" – Танцюри О.А., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі апеляційну скаргу Управління капітального будівництва Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 січня 2026 року у справі № 420/37198/25 за адміністративним позовом Управління капітального будівництва Одеської міської ради до Південного офісу Держаудитслужби, треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Комунікації та інженерні мережі", Товариство з обмеженою відповідальністю "КЕМ Південь" про визнання протиправними та скасування пунктів вимоги,- 

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог.

У листопаді 2025 року Управління капітального будівництва Одеської міської ради (далі-УКБ ОМР) звернулось до суду із вищевказаним з адміністративним позовом, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати Вимоги пунктів 1,3,4 Південного офісу Держаудитслужби, викладених у листі від 16.06.2024 №151517-15/2299-2025.

В обґрунтування позовних вимог зазначалось, що за результатами відкритих торгів UA-2023-04-19-009661-а укладено договір №4-23/П від 10.05.2023 про закупівлю підрядних робіт за державні кошти між УКБ ОМР (замовник) та ТОВ “КЕМ Південь” (підрядник), предметом якого було “ 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація. Капітальний ремонт інженерних мереж (зовнішнє електропостачання) КУ “Міська клінічна лікарня №1” за адресою: м. Одеса, вул. М`ясоєдовська; 32 (коригування 2)”.
Договір про приєднання передбачає надання послуг, видатки на які згідно з підпунктом 7 підпункту 2.2.4 пункту 2.2 глави 2 “Інструкції щодо застосування економічної класифікації видатків бюджету” відносяться до поточних видатків.
Відповідно до додаткової угоди від 02.02.2022 до Договору про приєднання, строк виконання робіт з підключення складав 360 днів з моменту повної оплати замовником 100% вартості послуг. Враховуючи дані умови, УКБ ОМР та КНП “Міська клінічна лікарня №1”, як розпорядники бюджетних коштів не мали законних підстав для здійснення попередньої оплати 100% вартості послуг за Договором про приєднання, додаткової угоди від 14.07.2021 та додаткової угоди про визначення вартості плати за надання послуг з приєднання і порядку розрахунків за договором від 02.02.2022 до даного Договору. Таким чином, для виконання Договору про приєднання та забезпечення можливості приєднання до електричних мереж, виникла необхідність передачі функцій замовника лише по даному договору про приєднання.
Представник зауважує, що враховуючи вказані обставини, на етапі укладення Договору про приєднання замовниками були УКБ ОМР та КНП “Міська клінічна лікарня №1”. Однак, з метою реалізації умов приєднання, права та обов`язки замовника були передані ТОВ “КЕМ Південь” на підставі Договору №0792-2018-0101 від 20.12.2018 та додаткової угоди від 14.07.2021.
При цьому, за договором на закупівлю підрядних робіт №4-23/1 від 10.05.2023 замовником є УКБ ОМР, а підрядником ТОВ “КЕМ ПІВДЕНЬ”, а наявність Договору про приєднання не впливала на проведення процедури закупівлі за предметом “Капітальний ремонт інженерних мереж (зовнішнє електропостачання) КУ “Міська клінічна лікарня №1” за адресою: м. Одеса, вул. М`ясоєдовська, 32 (коригування 2)” та не мала жодного значення для визначення переможця відкритих торгів чи укладення Договору підряду. Зазначені договори стосуються різних правовідносин, мають самостійний предмет та різну правову природу, а тому не можуть розглядатися як взаємопов`язані або похідні один від одного.
Представник позивача стверджує, що зазначаючи про порушення статті 2 Закону України “Про публічні закупівлі”, відповідачем не враховано, що Договір №0792-2018-0101 від 20.12.2018 та додаткова угода від 14.07.2021, стосується виконання зобов`язань у межах правовідносин приєднання до електричних мереж, які не є предметом публічної закупівлі в розумінні Закону України “Про публічні закупівлі” та регулюються спеціальним законодавством. З огляду на відсутність альтернативного надавача послуг приєднання, договір укладався з оператором системи розподілу АТ “ДТЕК Одеські електромережі” як суб`єктом природної монополії, без застосування конкурентної процедури.
У результаті виконання зазначених дій втрат бюджетних коштів не відбулося, збитків не завдано.
Щодо порушень та вимог в договорах позивача з ТОВ “КОМУНІКАЦІЇ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕЖІ”, то відповідачем встановлено завищення обсягів і вартості робіт на суму 359 691,22 грн. Зазначене завищення позивач вважає таким, що не відповідає дійсності, адже згідно з ч.1 ст.9 Закону України “Про архітектурну діяльність” будівництво об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проєктної документації, державних стандартів, норм і правил.
Позивач зазначає, що у нього, як у замовника, наявна проєктна документація з позитивним експертним звітом, де вказано саме розцінку КМ6-407-3.
Вказує, що виконавши роботи, зазначені в актах приймання-передачі та які передбачені проєктною документацією за розцінкою, передбаченою в ній та в договірній ціні, підрядник не допустив завищення вартості, а замовник правомірно прийняв дані роботи за розцінкою КМ6-407-3.
Крім того, позивач не погоджується з вимогою, викладеною в акті ревізії про відшкодування до місцевого бюджету коштів за послуги технічного нагляду в сумі 191 914,62 грн зазначивши, що ним добровільно відшкодовано частину виявлених порушень на суму 3840,79 грн за окремими договорами, проте щодо решти нарахованих сум відсутні підстави для їх відшкодування.
Позивач не погоджується із завищенням витрат на здійснення технічного нагляду у сумі 1700,75 грн, а саме на різницю у сумі 421,82 грн.
Відповідач проти задоволення позову заперечував, надав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що Законом України “Про публічні закупівлі” не визначена можливість передачі функцій замовника.
Також проаналізувавши документи щодо закупівлі капітального ремонту інженерних мереж (зовнішнє електропостачання) КУ “Міська клінічна лікарня №1” за адресою: м. Одеса, вул. М`ясоєдовська, 32 (коригування 2) (UA-2023-04-19-009661-a) розміщені на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель “ProZorro” встановлено, що тендерною документацією, яка затверджена протоколом від 19.04.2023 № 11Т/1, визначено що Ціна пропозиції Учасника означає суму, за яку Учасник передбачає виконати замовлення на виконання всіх видів робіт, передбачених у технічному завданні тендерної документації Замовника. В технічному завданні тендерної документації відсутні такі роботи як “послуга з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт”.
Аналогічно в пропозиції учасника ТОВ “КЕМ ПІВДЕНЬ” надано технічне завдання від 25.04.2023 №49/07 в якому відсутні роботи “послуга з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт”. Також в пропозиції учасника надано календарний графік виконання робіт в якому також відсутні роботи “послуга з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт”.
Враховуючи, що лише ТОВ “КЕМ ПІВДЕНЬ” мала договір з АТ “ДТЕК Одеські електромережі” це унеможливило конкуренцію та прозорість закупівлі.
В поясненні від 29.04.2025 № 02-04/655 УКБ ОМР зазначено, що необхідність зміни замовника за Договором від 20.12.2018 № 0792-2018-0101 про нестандартне приєднання виникла у зв`язку з відсутністю у Управління законних підстав для сплати 100% попередньої оплати.
Однак ревізією та зустрічною звіркою встановлено, що акт ф. № КБ-2в за листопад 2023 року № 4 в якому визначено виконання робіт “Послуга з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт” підписано 24.11.2023.
УКБ ОМР відповідно до зазначеного акта сплачено 27.12.2023 ТОВ “КЕМ ПІВДЕНЬ” коштів у сумі 21 864 849,80 гривень.
В подальшому ТОВ “КЕМ ПІВДЕНЬ” сплачено коштів АТ “ДТЕК Одеські електромережі” 29.12.2023 у сумі 21 864 849,80 гривень.
Зазначене може свідчити, що АТ “ДТЕК Одеські електромережі” виконувало роботи “Послугу з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт” без авансу або після підписання акта ф. № КБ-2в за листопад 2023 року № 4.
Крім того, вибірковою перевіркою правильності застосування одиничних розцінок, норм, встановлено завищення вартості виконаних ТОВ “КІМ” робіт на загальну суму 328 869,99 грн з ПДВ, чим порушено вимоги п.п. 4.1 Настанови з визначення вартості будівництва та умов п.2.1 Договорів № 32-24/П, №7-24/П, № 8-24/П, 35-23/П, 33-23/П.
Порушення усунуто частково на суму 101 676,79 грн з ПДВ шляхом повернення коштів на рахунок Управління.
Таким чином завищення вартості виконаних ТОВ “КІМ” робіт, що не відшкодовано, становить 258 014,43 грн з ПДВ, чим порушено вимоги п. п. 4.1 Настанови з визначення вартості будівництва та умов п. 2.1 Договорів № 7-24/П, №8-24/П, 35-23/П, 33-23/П.
Треті особи не подавали до суду першої інстанції пояснень щодо позову або відзиву.

Короткий зміст та мотиви рішення суду першої інстанції.

Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 16 січня 2025 року у задоволенні адміністративного позову відмовив.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині визнання протиправним пункту 3 Вимоги суд першої інстанції із врахуванням правового висновку Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №1440/1820/18, від 10.12.2019 у справі №808/6509/13-а, від 07.02.2020 у справі №803/634/17, від 14.02.2020 у справі №825/3661/15-а, від 28.02.2020 у справі № 808/4044/17, від 28.02.2020 у справі №2040/6542/18, від 18.03.2020 у справі №826/14169/17, від 31.03.2020 у справі №817/650/18, від 22.09.2020 у справі № 820/1286/18, від 27.05.2021 у справі № 160/8621/19, від 17.06.2021 у справі №0440/6907/18, від 16.11.2021 у справі №160/9553/18 не надавав оцінки доводам сторін та долученим доказам щодо встановлення завищення обсягів і вартості робіт, тобто законності обчислення розміру визначення збитків, оскільки перевірку обґрунтованості оскаржуваної вимоги має здійснювати суд, що розглядає позов про стягнення відповідних збитків. 
Щодо аргументів сторін про наявність/відсутність порушення позивачем ст. 2 Закону України “Про публічні закупівлі” (пункт 1 Вимоги), то суд першої інстанції виснував, що Законом України “Про публічні закупівлі” не передбачена можливість передачі функцій замовника іншій особі.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, Управління капітального будівництва Одеської міської ради подало апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.
Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:
- суд першої інстанції фактично не розглядав позовні вимоги по суті, не здійснював оцінку доказів, аргументів сторін, обставин справи, наявності чи відсутності виявлених Відповідачем правопорушень та не перевіряв законність та фактичну обґрунтованість вимог Південного офісу Держаудитслужби, їх відповідність дійсним обставинам, а також не застосував висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду на які посилався Позивач та не правильно застосував інші висновки викладені у постановах Верховного Суду;
- суд першої інстанції помилково зробив висновок, що у УКБ ОМР як у органу місцевого самоврядування, були відсутні правові підстави для передачі функції замовника ТОВ «КЕМ Південь» та безпідставно відхилив твердження УКБ ОМР, що передача функції замовника ТОВ «КЕМ Південь» відбувалась поза процедурою публічної закупівлі;
-  суд не врахував, що у Замовника - УКБ ОМР наявна проєктна документація з позитивним експертним звітом, де вказано саме розцінку КМ6-407-3 та на підставі чого, УКБ ОМР сформовано тендерну документацію, очікувану вартість закупівлі та проведено відповідні процедури закупівлі по об`єктам. За результатами яких були укладені договори з ТОВ «КОМУНІКАЦІЇ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕЖІ», де в договірній ціні зазначено, відповідно до проєктної документації, розцінку КМ6-407-3;
- суд першої інстанції допустив грубе порушення процесуального права, щодо розгляду даної справи у спрощеному провадженні та ненадання процесуальної оцінки клопотанню Відповідача щодо розгляду даної справи у загальному проваджені.

Обставини справи.

Суд першої інстанції встановив, що Південний офіс Держаудитслужби провів ревізію фінансово-господарської діяльності Управління капітального будівництва Одеської міської ради за період з 01.10.2023 по 31.12.2024.
За результатами проведеної ревізії Південний офіс Держаудитслужби склав акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності УКБ ОМР за період з 01.10.2023 по 31.12.2024 № 151517-11/80 від 16.05.2025, яким встановлено наступні порушення:
щодо ТОВ “КЕМ ПІВДЕНЬ” включення до договірної ціни витрат на “Послугу з нестандартного приєднання до електричних мереж” вартістю 21 864 849,80 гри з ПДВ, які не передбачені затвердженою проєктно-кошторисною документацією, технічними умовами та не відповідають вимогам Настанови з визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), що призвело до завищення вартості виконаних робіт та втрат бюджету на відповідну суму;
щодо ТОВ “КОМУНІКАЦІЇ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕЖІ” встановлено завищення обсягів та вартості фактично виконаних будівельних робіт на загальну суму 359 691,22 грн, унаслідок чого спричинено втрати бюджетних коштів. Завищення підтверджується порівнянням обсягів, відображених у довідка про вартість виконаних будівельних робіт (форми КБ-3) та актах приймання виконаних робіт (форми КБ-2р), фактичним станом виконання робіт на об`єктах;
щодо визначення розміру коштів на утримання служби замовника (у тому числі здійснення технічного нагляду) встановлено, що відповідно до вимог п. 4.32 Настанови використання коштів на ведення технічного нагляду здійснюється пропорційне обсягам та вартості виконаних робіт.
Не погоджуючись з висновками акту ревізії, позивач подав до Південного офісу Держаудитслужби письмові заперечення на акт ревізії.
Висновком на заперечення до акта ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності УКБ ОМР за період з 01.10.2023 по 31.12.2024 №151517-11/80 від 16.05.2025, який був затверджений відповідачем 13.06.2025, заперечення позивача були відхилені. Вказаний висновок був направлений на адресу позивача та отриманий 17.06.2025 за вх. № 02-04/1030.
У зв`язку із виявленими порушеннями, Південний офіс Держаудитслужби надіслав на адресу позивача вимогу про усунення порушень №151517-15/2299-2025 від 16.06.2025 з терміном її виконання до 16.07.2025.(а.с.31-34,т.1).
У вказаній вимозі контролюючий орган вимагає у термін до 16.07.2025 здійснити, серед іншого, наступні заходи:
1. Забезпечити відшкодування ТОВ “КЕМ-ПІВДЕНЬ” на користь Управління втрат, заподіяних внаслідок безпідставного завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт, відповідно до норм статей 216-229 Господарського кодексу України, статей 22, 610-625 Цивільного кодексу України на суму 21 864 849,80 гривень. У разі відмови у стягненні заборгованості у судовому порядку, розглянути питання щодо відшкодування фінансових втрат з відповідальних осіб відповідно до норм статей 130-136 Кодексу законів про працю України, статті 1166 Цивільного кодексу України;
2. Забезпечити відшкодування ТОВ “ТЕНЕСЬ” на користь Управління втрат, заподіяних внаслідок безпідставного завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт, відповідно Господарського кодексу України, статей 22, 610-625 Цивільного кодексу до норм статей 216-229 України на суму 44 709,72 гривень. У разі відмови у стягненні заборгованості у судовому порядку, розглянути питання щодо відшкодування фінансових втрат з відповідальних осіб відповідно до норм статей 130-136 Кодексу законів про працю України, статті 1166 Цивільного кодексу України; 
3. Забезпечити відшкодування ТОВ “КОМУНІКАЦІЇ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕЖІ” на користь Управління втрат, заподіяних внаслідок безпідставного завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт, відповідно до норм статей 216-229 Господарського кодексу України, статей 22, 610-625 Цивільного кодексу України на суму 258 014,43 гривень. У разі відмови у стягненні заборгованості у судовому порядку, розглянути питання щодо відшкодування фінансових втрат з відповідальних осіб відповідно до норм статей 130-136 Кодексу законів про працю України, статті 1166 Цивільного кодексу України;
4. У зв`язку зі зменшенням вартості виконаних робіт по вищезазначених підрядних організаціях (внаслідок завищення підрядними організаціями вартості виконаних робіт) забезпечити відшкодування коштів на здійснення технічного нагляду у сумі 191 914,62 грн (відповідно до розрахунку наведеному у додатку 86 до акта ревізії) до місцевого бюджету.
Позивач, вважаючи протиправними пункти 1, 3, 4 Вимоги, звернувся до суду з цим позовом.
Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” від 26.01.1993 №2939-XII (далі Закон №2939-ХІІ), відповідно до ст.1 якого здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Президентом України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до ч.2 ст.2 Закону №2939-XII державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно з п.1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Основними завданнями Держаудитслужби є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів (п.п.3 п.3 Положення №43).
Пунктом 7 Положення № 43 передбачено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Статтею 5 Закону №2939-XII встановлено, що контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом, зокрема, інспектування.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України (ч.3 ст.2 Закону №2939-XII).
Порядок проведення інспектування Державною аудиторською службою, її міжрегіональними територіальними органами затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 20.04.2006 №550 (далі Порядок №550).
Інспектування полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності об`єкта контролю і проводиться у формі ревізії, яка повинна забезпечувати виявлення фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб (п.2 Порядку №550).
Відповідно до п.45 Порядку №550, у міру виявлення ревізією порушень законодавства посадові особи органу державного фінансового контролю, не чекаючи закінчення ревізії, мають право усно рекомендувати керівникам об`єкта контролю невідкладно вжити заходів для їх усунення та запобігання у подальшому.
Якщо вжитими в період ревізії заходами не забезпечено повне усунення виявлених порушень, органом державного фінансового контролю у строк не пізніше ніж 10 робочих днів після реєстрації акта ревізії, а у разі надходження заперечень (зауважень) до нього - не пізніше ніж 3 робочих дні після надіслання висновків на такі заперечення (зауваження) надсилається об`єкту контролю письмова вимога щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства із зазначенням строку зворотного інформування (п.46 Порядку №550).
Пунктом 50 Порядку №550 передбачено, що за результатами проведеної ревізії у межах наданих прав контролюючі органи вживають заходів для забезпечення, зокрема, звернення до суду в інтересах держави щодо усунення виявлених ревізією порушень законодавства з питань збереження і використання активів, а також стягнення у дохід держави коштів, одержаних за незаконними договорами, без встановлених законом підстав або з порушенням вимог законодавства.
Водночас, відповідно до вимог п.п.16 п.6 Положення №43, Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства.
Наведені норми кореспондуються з п.7 ст.10 Закону №2939-XII, згідно з яким органу державного фінансового контролю надається право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства.
Частиною 2 ст.15 Закону № 2939-XII встановлено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Щодо аргументів сторін про наявність/відсутність порушення позивачем ст. 2 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Судом встановлено, що за результатами відкритих торгів UA-2023-04-19-009661-а укладено договір №4-23/П від 10.05.2023 про закупівлю підрядних робіт за державні кошти між УКБ ОМР (замовник) та ТОВ “КЕМ Південь” (підрядник), предметом якого було “ 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація. Капітальний ремонт інженерних мереж (зовнішнє електропостачання) КУ “Міська клінічна лікарня №1” за адресою: м. Одеса, вул. М`ясоєдовська; 32 (коригування 2)”.
Згідно з п. 1.1 Договору – Підрядник зобов`язується виконати роботи, зазначені у проектній документації, а Замовник - прийняти від Підрядника завершені роботи та оплатити їх, за наявності бюджетних коштів на рахунку Замовника. Відповідно до п. 1.2 Договору – найменування робіт: 45453000-7 - Капітальний ремонт і реставрація. Капітальний ремонт інженерних мереж (зовнішнє електропостачання) КУ «Міська клінічна лікарня № І» за адресою: м. Одеса, вул М`ясоєдовська, 32 (коригування 2). 
Згідно з п. 2.1 Договору – Підрядник повинен виконати передбачені цим Договором роботи, якість яких відповідає умовам КНУ «Настанова з визначення вартості будівництва», державних стандартів, будівельних норм і правил, інших нормативних документів, проектній документації і Договору. Роботи, виконані з використанням матеріальних ресурсів, що не відповідають встановленим вимогам, Замовником не оплачуються. 
Внаслідок проведення відповідачем зустрічної звірки в ТОВ «КЕМ ПІВДЕНЬ», встановлено, що до акта ф. № КБ-2в за листопад 2023 року № 4 включено до глави V «Інші супутні витрати» послугу з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт загальною вартістю 21 864 849,80 грн з ПДВ та сплачено УКБ ОМР в повному обсязі. 
Для підтвердження витрат до зустрічної звірки надано договір про нестандартне приєднання («під ключ») до електричних мереж системи розподілу (типова форма) від 20.12.2018 № 0792-2018-0101 укладений між АТ «Одесаобленерго» (виконавець) з однієї сторони, КУ «Міська клінічна лікарня № 1» (Замовник) та УКБ ОМР (Платник) (далі – Договір № 0792-2018-0101). 
Згідно з п. 1.1 Договору – за цим Договором до електричних мереж Виконавця послуг, оператора малої системи розподілу або іншого власника електричних мереж (основного споживача) приєднується міська клінічна лікарня №1. Відповідно до п. 1.2 Договору – місце (точка) забезпечення потужності об`єкта Замовника встановлюється на ТП-2713, ТП-2415, ТП-765. Згідно з п. 1.3 Договору – точка приєднання (межа балансової належності об`єкта Замовника) встановлюється на РУ-6кВ ТП-259 (балансоутримувач КП ЕМЗО «Одесьміськсвітло»). Відповідно до п. 1.4 Договору – тип приєднання об`єкта Замовника: нестандартне приєднання. Згідно з п. 1.5 Договору – величина потужності, замовленої до приєднання (у точці приєднання), 1307 кВт. Відповідно до п. 1.6 Договору – категорія надійності електропостачання: І, ІІ, ІІІ. Згідно з п. 1.7 Договору – ступінь напруги в точці приєднання визначається напругою на межі балансової належності та буде становити 6 кВ.
Відповідно до п. 2.1 Договору – Виконавець послуг забезпечує приєднання електроустановок об`єкта Замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта Замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) до електричних мереж системи розподілу відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта Замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього Договору. Також до зустрічної звірки надано договір від 14.07.2021 «Про передачу функцій замовника» б/н, укладений між КНП «Міська клінічна лікарня № 1» (Сторона 1), УКБ ОМР (Сторона 2) та ТОВ «КЕМ Південь» (Сторона 3).
Згідно з п. 1.1 Договору – за цим Договором Сторона-1 та Сторона-2, передають Стороні-3 функції замовника за Договором № 0792-2018-0101 про приєднання, яке є нестандартним, від 12.12.2018 року, укладеного між АТ «Одесаобленерго» (назву якого змінено на АТ «ДТЕК Одеські електромережі») та Стороною-1, Стороною-2 (далі -Договір про приєднання), по об`єкту «Міська клінічна лікарня №1, за адресою м. Одеса, вул. М`ясоїдівська, 32». 
Відповідно до п. 1.2 Договору – за Договором приєднання до електричних мереж АТ «ДТЕК Одеські електромережі» приєднується Міська клінічна лікарня №1, за адресою м. Одеса, вул. М`ясоїдівська, 32.
Далі 14.07.2021 підписано Угоду про зміну сторони у Договорі про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу від 20.12.2028 року № 0792-2018-0101 між АТ «ДТЕК Одеські електромережі», КУ «Міська клінічна лікарня № 1», УКБ ОМР та ТОВ «КЕМ Південь» (новий замовник). Згідно з п. 1 Угоди – на підставі Договору від 14.07.2021 «Про передачу функцій замовника» № Б/Н при виконанні зобов`язань визначених Договором № 0792-2018-0101 про приєднання, яке є нестандартним, від 12.12.2018, функції Замовника покласти на ТОВ «КЕМ ПІВДЕНЬ».
Також Надано додаткову угоду від 02.02.2022 «Про визначення вартості плати за надання послуг з приєднання і порядку розрахунків за Договором про приєднання до електричних мереж від 20.12.2018 № 0792-2018-0101», укладена між АТ «ДТЕК Одеські електромережі» (Виконавець послуг) та ТОВ «КЕМ ПІВДЕНЬ» (Замовник).
Згідно з п. 1 додаткової угоди – доповнити Договір про приєднання пунктом 4.2.1. наступного змісту: « 4.2.1. Плата за приєднання за Договором становить 18 220 708,16 грн без ПДВ, крім того ПДВ 3 644 141,64 гривень». 
Відповідно до п. 2 додаткової угоди – доповнити Договір про приєднання пунктом 4.2.2. наступного змісту: « 4.2.2 Нормативний строк будівництва, визначений ПОБ, з урахуванням укладення угоди складає 360 календарних днів з моменту повної оплати Замовником вартості послуги з приєднання». Згідно з п. 3 додаткової угоди – оплата вартості приєднання вказаної в п. 1 даної Додаткової Угоди, здійснюється Замовником на підставі окремого рахунку виставленого Виконавцем сплачується Замовником на поточний рахунок Виконавця послуг зазначений в Договорі або в Рахунку упродовж 5 (п`яти) робочих днів від дати укладення даної Додаткової угоди Сторонами. 
Також надано Акт виконаних робіт (надання послуг) від 29.12.2023 № 150828379. Згідно з актом виконана послуга з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт в кількості 1 шт на загальну суму 21 864 849,80 грн з ПДВ. Платіжна інструкція від 29.12.2023 № 636. Згідно з платіжною інструкцією платник – ТОВ «КЕМ ПІВДЕНЬ», отримувач – АТ «ДТЕК Одеські електромережі», сума сплати – 21 864 849,80 грн з ПДВ.
У судовому засіданні представник позивача пояснив, що така послідовність укладення угод пов`язана з тим , що відповідно до додаткової угоди від 02.02.2022 до Договору про приєднання, строк виконання робіт з підключення складав 360 днів з моменту повної оплати замовником 100% вартості послуг. Враховуючи дані умови, УКБ ОМР та КНП “Міська клінічна лікарня №1”, як розпорядники бюджетних коштів не мали законних підстав для здійснення попередньої оплати 100% вартості послуг за Договором про приєднання, додаткової угоди від 14.07.2021 та додаткової угоди про визначення вартості плати за надання послуг з приєднання і порядку розрахунків за договором від 02.02.2022 до даного Договору. Таким чином, для виконання Договору про приєднання та забезпечення можливості приєднання до електричних мереж, виникла необхідність передачі функцій замовника лише по даному договору про приєднання.
Отже, враховуючи вказані обставини, на етапі укладення Договору про приєднання замовниками були УКБ ОМР та КНП “Міська клінічна лікарня №1”. Однак, з метою реалізації умов приєднання, права та обов`язки замовника були передані ТОВ “КЕМ Південь” на підставі Договору №0792-2018-0101 від 20.12.2018 та додаткової угоди від 14.07.2021.
При цьому, на переконання позивача, наявність Договору про приєднання не впливала на проведення процедури закупівлі за предметом “Капітальний ремонт інженерних мереж (зовнішнє електропостачання) КУ “Міська клінічна лікарня №1” за адресою: м. Одеса, вул. М`ясоєдовська, 32 (коригування 2)” та не мала жодного значення для визначення переможця відкритих торгів чи укладення Договору підряду. Зазначені договори стосуються різних правовідносин, мають самостійний предмет та різну правову природу, а тому не можуть розглядатися як взаємопов`язані або похідні один від одного.
Представник позивача наголосив, що зазначаючи про порушення статті 2 Закону України “Про публічні закупівлі”, відповідачем не враховано, що Договір №0792-2018-0101 від 20.12.2018 та додаткова угода від 14.07.2021, стосуються виконання зобов`язань у межах правовідносин приєднання до електричних мереж, які не є предметом публічної закупівлі в розумінні Закону України “Про публічні закупівлі” та регулюються спеціальним законодавством. З огляду на відсутність альтернативного надавача послуг приєднання, договір укладався з оператором системи розподілу АТ “ДТЕК Одеські електромережі” як суб`єктом природної монополії, без застосування конкурентної процедури.
У результаті виконання зазначених дій втрат бюджетних коштів не відбулося, збитків не завдано.
Представник ТОВ “КЕМ Південь” підтримав доводи позивача, та зазначив, що після укладення договору закупівлі визначальними стають норми Цивільного та Господарського Кодексів України.
Представник відповідача зазначив, що статтею 2 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено хто належить до замовників, які здійснюють закупівлі. 
ТОВ «КЕМ ПІВДЕНЬ» не належить до замовників в розумінні Закону України «Про публічні закупівлі», а Законом України «Про публічні закупівлі» не визначена можливість передачі функцій замовника. 
Проте в порушення статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» позивачем було передано функції замовника ТОВ «КЕМ ПІВДЕНЬ» за договором від 14.07.2021 б/н. 
Також проаналізувавши документи щодо закупівлі капітального ремонту інженерних мереж (зовнішнє електропостачання) КУ «Міська клінічна лікарня № 1» за адресою: м. Одеса, вул. М`ясоїдівська, 32 (коригування 2) (UA-2023-04-19-009661- a) розміщені на вебпорталі Уповноваженого органу з питань закупівель «ProZorro» встановлено, що тендерною документацією, яка затверджена протоколом від 19.04.2023 № 11Т/1, визначено що Ціна пропозиції Учасника означає суму, за яку Учасник передбачає виконати замовлення на виконання всіх видів робіт, передбачених у технічному завданні тендерної документації Замовника. В технічному завданні тендерної документації відсутні такі роботи як «послуга з нестандартного приєднання до електричних мереж від 1000,01 до 5000 кВт».
Враховуючи, що лише ТОВ «КЕМ ПІВДЕНЬ» мала договір з АТ «ДТЕК Одеські електромережі» це унеможливило конкуренцію та прозорість закупівлі. 
Суд першої інстанції відмовляючи у задоволенні позову, зазначив, що Законом України “Про публічні закупівлі” не передбачена можливість передачі функцій замовника іншій особі.
При цьому суд першої інстанції відхилив твердження позивача про те, що передача функції замовника ТОВ “КЕМ Південь” відбувалась поза процедурою публічної закупівлі, адже Договір № 0792-2018-0101 від 20.12.2018 та додаткова угода від 14.07.2021 за своєю суттю є похідними та укладені з метою реалізації основного договору № 4-23/П від 10.05.2023 про закупівлю підрядних робіт за державні кошти, який був укладений за результатами відкритих торгів UA-2023-04-19-009661-а.
Тобто, Договір № 0792-2018-0101 від 20.12.2018 та додаткова угода від 14.07.2021 не можуть розглядатись окремо від договору №4-23/П від 10.05.2023.
Колегія суддів погоджується із таким висновком суду з огляду на таке.
Відповідно до ч.2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно зі ст. 1 Закону "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - це договір, що укладається між замовником і учасником торгів за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.
Частиною 1 статті 41 Закону «Про публічні закупівлі» встановлено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) та Господарського кодексу України (далі – ГК України) з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до ч. 4 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/ пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Аналогічні вимоги містяться у п.17 Постанови КМ України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування». 
Отже, чинне законодавство забороняє вчиняти додаткові цивільно-правові угоди, які фактично змінюють замовника та виконавця певної частині робіт, придбаних за процедурою публічних закупівель.
У зв`язку з чим суд відхиляє доводи представника ТОВ “КЕМ Південь”, що після укладення договору закупівлі визначальними стають норми Цивільного та Господарського Кодексів України.
При цьому колегія суддів зазначає, що у разі необхідності здійснення специфічного приєднання до електромереж, то за правилами пункту 17 частини другої статті 22 Закону Про публічні закупівлі ТОВ “КЕМ ПІВДЕНЬ» мало б зазначити у тендерній документації суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання таких робіт як субпідрядника.
Відповідно до ст. 5 Закону "Про публічні закупівлі", закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях; метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі. ( див. постанову Верховного Суду 18 червня 2021, справа № 927/491/19).
Така послідовність укладення цивільно- правових угод, котра призвела до заміни замовника публічних закупівель має ознаки повного нівелювання результатів відкритих торгів та порушення принципу ефективного, прозорого здійснення публічних закупівель та засад цивільного законодавства (добросовісного користування правами). 
Інше тлумачення відповідної норми Закону "Про державні закупівлі" нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. 
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що у позивача, як органу місцевого самоврядування, були відсутні правові підстави для передачі функції замовника ТОВ “КЕМ Південь”.
Щодо виявленого порушення та вимоги про забезпечення відповідного відшкодування на користь Управління втрат, заподіяних внаслідок безпідставного завищення вартості виконаних ТОВ ”“КОМУНІКАЦІЇ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕЖІ ремонтно-будівельних робіт, на суму 258 014,43 гривень. 
Вирішуючи спірне питання суд першої інстанції, урахувавши правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 21.11.2018 у справі №820/3534/16 зазначив, що орган державного фінансового контролю наділений повноваженнями здійснювати контроль за використанням коштів державного і місцевого бюджетів та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.
При виявленні збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, орган державного фінансового контролю має право визначати їх розмір згідно з методикою, затвердженою КМ України, та звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Вимога органу державного фінансового контролю спрямована на корегування роботи підконтрольної організації та приведення її у відповідність із вимогами законодавства є обов`язковою до виконання.
Що стосується відшкодування виявлених збитків, завданих державі чи об`єкту контролю, суд першої інстанції зазначив, що про їх наявність може бути вказано у вимозі, але вони не можуть бути примусово стягнуті шляхом вимоги. Такі збитки відшкодовуються у добровільному порядку або шляхом звернення органу фінансового контролю до суду з відповідним позовом.
Також суд першої інстанції урахувавши постанови Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №1440/1820/18, від 10.12.2019 у справі №808/6509/13-а, від 07.02.2020 у справі №803/634/17, від 14.02.2020 у справі №825/3661/15-а, від 28.02.2020 у справі № 808/4044/17, від 28.02.2020 у справі №2040/6542/18, від 18.03.2020 у справі №826/14169/17, від 31.03.2020 у справі №817/650/18, від 22.09.2020 у справі № 820/1286/18, від 27.05.2021 у справі № 160/8621/19, від 17.06.2021 у справі №0440/6907/18, від 16.11.2021 у справі №160/9553/18 зазначив, що законність та правильність обчислення розміру визначення збитків може бути предметом перевірки у судовому порядку за позовом органу фінансового контролю до винних осіб, а не у справі за позовом підконтрольної установи про визнання вимоги протиправною (постанови).
Підсумовуючи наведене вище суд першої інстанції дійшов висновку, що не уповноважений надавати оцінки доводам сторін та долученим доказам щодо встановлення завищення обсягів і вартості робіт, тобто законності обчислення розміру визначення збитків, оскільки перевірку обґрунтованості оскаржуваної вимоги має здійснювати суд, що розглядає позов про стягнення відповідних збитків та відмовив у цій частині позовних вимог. 
Колегія суддів не погоджується із таким висновкам з огляду на таке.
Так, Верховний Суд у постанові від 05.03.2026 у справі №380/2836 проаналізував вищевказані правові позиції та сформулював інший правовий висновок щодо спірних правовідносин, зокрема :
«… задля вирішення питання порядку оскарження вимоги, яка спрямована на відшкодування збитків, першочергово необхідно дослідити чи була дотримана контролюючим органом процедура проведення перевірки, підстави її проведення (якщо цим мотивовано підстави позову) і, як наслідок, правову природу встановлених порушень. Без належного дослідження цих питань і встановлення вини підконтрольної установи (доведеність факту наявності порушення під час здійснення фінансово-господарської діяльності) неможливо надати оцінку правомірності вимоги у частині законності і правильності обчислення розміру збитків. (див. п.55 постанови). 
Отже, право підконтрольної установи на оскарження вимоги, яка містить зобов`язання щодо повернення збитків, слід розуміти в контексті права на оскарження вимоги, як акта індивідуальної дії, в частині дотримання процедури проведення перевірки контролюючим органом (шляхом проведення ревізії, моніторингу та ін.) у співвідношенні з суттю встановлених порушень.
Водночас правомірність вимоги у частині законності і правильності обчислення розміру збитків може бути предметом перевірки в судовому порядку за позовом органу державного фінансового контролю про їхнє стягнення. Такий порядок оскарження слід застосовувати, якщо підконтрольною установою не було попередньо оскаржено таку вимогу по суті встановлених порушень під час проведення відповідної перевірки і таким порушенням судом не було надано оцінку (відсутня будь-яка реакція з боку підконтрольної установи після отримання вимоги), або дотримання процедури проведення перевірки (ревізії, моніторингу, тощо) та факт порушення з боку підконтрольної установи під час здійснення господарської діяльності встановлено у судовому рішенні…».
У справі, що розглядається, зміст спірної вимоги, яка є індивідуально-правовим актом і породжує права та обов`язки для підконтрольної установи, якій вона адресована, полягає у тому, щоб забезпечити відшкодування збитків, установлених контролюючим органом. Додатково про обов`язковий характер цієї вимоги свідчить застереження у ній про те, що її невиконання є підставою для звернення до суду в інтересах держави. Таким чином, ця вимога сформульована на виконання владних управлінських функцій відповідача.
Отже, наведене в сукупності не виключає права підконтрольної установи на перевірку оскаржуваної вимоги у судовому порядку крізь призму критеріїв, визначених частиною другою статті 2 КАС України.( див. пункти 59,60 вказаної постанови).
Враховуючи наведене, помилковим є висновок суду першої інстанції , що перевірка обґрунтованості оскаржуваної вимоги має здійснювати суд , що розглядає позов про стягнення відповідних збитків.
Вирішуючи спірне питання по суті позовних вимог колегія судів виходить із таких міркувань.
Як було зазначено вище у пункті 3 спірної вимоги Південний офіс Держаудитслужби у про усунення порушень №151517-15/2299-2025 від 16.06.2025 з терміном її виконання до 16.07.2025, вимагав забезпечити відшкодування ТОВ “КОМУНІКАЦІЇ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕЖІ” на користь Управління втрат, заподіяних внаслідок безпідставного завищення вартості виконаних ремонтно-будівельних робіт, відповідно до норм статей 216-229 Господарського кодексу України, статей 22, 610-625 Цивільного кодексу України на суму 258 014,43 гривень. У разі відмови у стягненні заборгованості у судовому порядку, розглянути питання щодо відшкодування фінансових втрат з відповідальних осіб відповідно до норм статей 130-136 Кодексу законів про працю України, статті 1166 Цивільного кодексу України.
Підставою для такої вимоги слугували претензії перевіряючих, які виразились у тому, що у результаті виконання договорів підряду , укладених між Управлінням та ТОВ “КОМУНІКАЦІЇ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕЖІ” по об`єкту «Капітальний ремонт внутрішніх мереж електропостачання зі встановленням джерел резервного живлення будівель КНП «Пологовий будинок №5» Одеської міської ради за адресою : м.Одеса, вул. Маршала Говорова,28 , згідно з договором підряду від 25.04.2024 №7-24/П , позицією 19 включено розцінку КМ6-407-3 « Монтаж дизель-генератора стаціонарного . маса до 3 т» в обсязі 2,593 т.
Фактичними контрольними обмірами було встановлено, що генератор , який був змонтований на об`єкті , є стандартним моноблочним обладнанням, яке поставляється в зібраному вигляді в стані повної монтажної і максимально експлуатаційної готовності. Усі додаткові роботи ( будівництво фундаменту для дизель-генератора, улаштування кабельних ліній, підключення кабельних ліній, заземлення, влаштування відводу вихлопних газів, встановлення щитового обладнання, підключення щитового обладнання та інші супутні роботи ) враховані в актах виконаних робіт ф.№КБ-2 по об`єкту, і відповідно сплачені додатково. Таким чином, на переконання перевіряючих, фактичні роботи з монтажу генератора складались з його фізичного встановлення на готову плиту фундаменту.
Застосована розцінка КМ6-407-3 (монтаж дизель генератора стаціонарного, маса до 3т) є комплексної монтажною розцінкою, її обсяг виміряються у вазі, та при вазі 2,593 т (фактично одного генератора), розцінкою передбачені трудовитрати робітників будівельників в обсязі 823,94 людино-години (102 робочих дні однієї людини при 8 годинному робочому дні) .
Враховуючи викладене, на переконання контролюючого органу, необхідно було застосовувати розцінку КМ 38-6-8 «Монтаж устаткування виду машин і механізмів на відкритій площадці, маса устаткуванні 3 т» в кількості 1 шт» . Вищезазначена монтажна розцінка, відповідно до Ресурсних елементів кошторисних норм на монтажні роботи (Збірник 38 «Устаткування загального призначення»). містить всі витрати , необхідні для визначення потреби у ресурсах при виконанні робіт з монтажу устаткування загального призначення , що поставляються в повністю зібраному вигляді в стані повної монтажної і максимальної експлуатаційної готовності .
Таким чином застосування розцінки КМ6-407-3 при монтажі дизель-генератора , що поставляється в повністю зібраному вигляді в стані повної монтажної і максимальної експлуатаційної готовності , є завищенням вартості робіт.
Аналогічні порушення встановлені в наступних актах ф.№КБ-2в. 
Акт ф.№ КБ-2в №1 за червень 2024 на суму 225 934,03 грн з ПДВ по об`єкту «Капітальний ремонт внутрішніх мереж електропостачання за встановленням джерел резервного живлення жіночої консультації КНП «пологовий будинок №5» Одеської міської ради за адресою : Одеса, вул. Академічна, 14», згідно з договором підряду від 25.04.2024 Nє 8-24/11 (позиція, застосована розцінка КМ6-407-1, обсяг 0,251 т, фактична необхідна розцінка KМ38-6-4); 
Акт ф. №1 КБ-2в №1 за жовтень 2023 на суму 214 952,92 грн з ПДВ по об`єкту «Капітальний ремонт внутрішніх мереж електропостачання зі становленням джерел резервного живлення КНи «Консультативно- агностичний центр N6» Одеської міської ради за адресою: м. Одеса, вул. Маршала Говорова, 2ба», згідно з договором підряду від 12.09.2023 № 35-23/П (позиція 15, застосована розцінка КМ6-407-2, обсяг 1,547 т, фактична необхідна розцінка КМ38-6-7): 
Акт ф. №1 КБ-2в №1 за жовтень 2023 на суму 293 037,53 грн з ПДВ по об`єкту: «Капітальний ремонт внутрішніх мереж електропостачання зі становленням джерел резервного живлення КНІІ «Пологовий будинок Nє7» Одеської міської ради за адресою: м. Одеса, вул. Космонавтів, 11/13», згідно з договором підряду від 12.09.2023 Nє 33-23/П (позиція 14, застосована розцінка М6-407-2, обсяг 1,306 т, фактична необхідна розцінка - КМ38-6-6) ( див Акт ревізії окремих питань фінансово-господарської діяльності Управління капітального будівництва Одеської міської ради за період з 01 жовтня 2023 року по 31 грудня 2024 року № 151517-11/80 від 16.05.2025, а.с. 63-64 ,т.1)
Позивач, заперечуючи щодо цих висновків у судовому засіданні зазначив, що роботи виконані, оплата робіт здійснена УКБ ОМР за актами виконаних робіт за формою КБ-2 в за в яких зазначена розцінка КМ6-407-3 «Монтаж дизель-генератора стаціонарного, маса до 3 т». Роботи по договорам виконувалися згідно затвердженої проектно кошторисної документації, яка відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і з дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил, та затверджується замовником.
Так, щодо кожного об`єкта сертифікованою проектною організацією - ФОП ОСОБА_1 - розроблено проєктну документацію, якою визначено застосування розцінки КМ6-407-3 («Монтаж дизель-генератора стаціонарного, маса до 3 т»). При розробці проєктної документації обов`язковому застосуванню для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (далі - державні кошти), підлягає Настанова з визначення вартості будівництва, що затверджена наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 01.11.2021 № 281 «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» (далі - Настанова), яка визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів з ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі - будівництво).
Розцінка КМ6-407-3 «Монтаж дизель-генератора стаціонарного, маса до 3 т» включає горизонтальне переміщення устаткування від приоб?єктного складу до місця установлення на відстань; вертикальне переміщення; збирання, установлення і зняття монтажних пристроїв, конструкцій для монтажу устаткування методом насування, інше.
Розцінка КМ38-6-8 є загальною та включає лише горизонтальне переміщення устаткування від приоб?єктного складу до місця установлення на відстань.
Отже, враховуючи проєктні рішення, переважним є застосування саме розцінки КМб-407-3, яка передбачена відповідним збірником для монтажу саме дизель-генераторів.
Крім того, у відповідності до Постанови КМ України від 11 травня 2011 № 560 «Про затвердження Порядку затвердження проєктів будівництва і проведення їх експертизи та визнання такими, що втратили чинність, деяких постанов Кабінету Міністрів України», за розробленими проєктними документаціями сертифікованою експертною установою були проведені експертизи та отримані позитивні експертні звіти. Відповідно до п.15 Постанови «експертний звіт позитивний - про відповідність проєкту будівництва вимогам містобудівного законодавства України, будівельних норм, нормативних документів, містобудівній документації, містобудівним умовам і обмеженням (зокрема щодо відповідності містобудівних умов і обмежень містобудівній документації на місцевому рівні, дотримання вимог щодо допустимого відсотка забудови земельної ділянки, гранично допустимої висоти будівництва та щільності населення), технічним умовам та іншим вихідним даним на проєктування, законодавству про охорону культурної спадщини, правильність визначення техніко-економічних (технічних) показників, дотримання вимог до міцності, надійності та довговічності будинків і споруд, їх експлуатаційної безпеки та інженерного забезпечення, зокрема щодо додержання нормативів з питань створення умов для безперешкодного доступу осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення, санітарного і епідеміологічного благополуччя населення, охорони праці, екології, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, енергозбереження, кошторисної частини проєкту будівництва». Таким чином, наявність позитивного експертного звіту свідчить про обґрунтованість та правомірність застосування у проєкті розцінки КM6-407-3.
Таким чином, наявна проєктна документація з позитивним експертним звітом, зумовила формування тендерної документації з відповідною розцінкою, за результатами яких були укладені договори з ТОВ «КОМУНІКАЦІІ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕРЖІ», де в договірній ціні зазначено, відповідно до проектної документації, розцінку КМ6-407-3. 
Отже, позивач наголосив, що підрядник, виконуючи роботи згідно проєктної документації та договірної ціни повинен був використовувати саме цю розцінку, а не будь-яку іншу, а відповідач не дивлячись на наявні проєктні рішення та експертні висновки дійшов безпідставних тверджень про неправомірність застосованих ТОВ «КОМУНІКАЦІІ ТА ІНЖЕНЕРНІ МЕРЕРЖІ» розцінок.
На підтримку своєї позиції позивач посилається на лист експерта ФОП ОСОБА_1 ( вих №170 від 16.05.2025, а.с.213,т.2), за змістом якого розцінка КМ38-6-8 включає горизонтальне переміщення устаткування. Даною розцінкою не враховується влаштування і розбирання такелажних пристрів, що необхідні при монтажі устаткування ; не враховуються випробування устаткування виду машин і механізмів з електричним приводом в холосту. В свою чергу розцінка КМ6-407-3 «Монтаж дизель-генератора стаціонарного , маса до 3 т» включає горизонтальне переміщення устаткування від приоб`єктного складу до місця установлення на відстань, вертикальне переміщення, контроль якості монтажних зварювальних з`єднань, випробування турбоустановки вхолосту і під навантаженням; гідравлічне випробування , а у необхідних випадках випробування на щільність підігрівників і фільтрів мазутних сепараторів і циклонів, пило- і газопроводів; транспортування, зберігання, збирання, установлення і зняття монтажних пристроїв, конструкцій для монтажу, устаткування методом насування. Таким чином, розцінка КМ6-407-3 є переважною та містить у собі необхідний склад робіт ( випробування всіх складових генератора) ніж розцінка КМ 38-6-8 та на Лист державного науково-дослідного та проектно-вишукувального інституту «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» від 15.05.2025 № 1505/ВЕ-1.(а.с. 212,т.2) за змістом якого при розгляді матеріалів проектно-кошторисної документації, наданих на експертизу об`єктів будівництва ( установка дизель-генератора, як резервного джерела постачання), були підтвердженні застосовані генпроєктувальником кошторисні норми на монтажні роботи «Збірник 6 «Теплове устаткування», які затверджені наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 31.12.2021 №374 та які є чинними.
Представник відповідача на спростування зазначених доводів вказав, що згідно з положеннями пункту 1.2 Збірнику 6 «Теплове устаткування» у вказаних нормах враховані ресурсі на виконання повного комплексу монтажних робіт , які передбачені відповідними нормативними документами на поставку і монтаж устаткування .
Перевіркою було встановлено, що до актів виконаних робіт ( Акт ф.№ КБ-2в №1 за червень 2024 , Акт ф. № КБ-2в №1, Акт ф. № КБ-2в Nє1) було окремо додатково включено роботи з будівництва фундаментів для дизель-генераторів, улаштування кабельних ліній, підключення кабельних ліній, заземлення, влаштування відводу вихлопних газів, встановлення щитового обладнання , підключення щитового обладнання та інші супутні роботи, тобто повний комплекс робіт з монтажу генераторів вже дублюється застосованими кошторисними нормами на монтаж генераторів. 
Натомість розцінка КМ38-6-8 «Монтаж устаткування виду машин і механізмів на відкриті й площадці, маса устаткування 3 т» в кількості 1 шт мітить усі витрати необхідні для визначення потреби в ресурсах при виконання робіт з монтажу устаткування загального призначення , що поставляється у повністю зібраному вигляді в стані повної монтажної і максимальної експлуатаційної готовності. 
Надаючи оцінку вказаним аргументам суд виходить із таких міркувань.
Наказом Міністерства розвитку громад та території України від 31.12.2021 № 374 затверджені кошторисні норми України на монтаж устаткування, зокрема, Ресурсні елементні кошторисні норми на монтаж теплосилового устаткування (Збірник 6); Ресурсні елементні кошторисні норми на монтаж устаткування загального призначення (Збірник 38);
За змістом пункту 1.1 Збірнику 6 (розцінка КМ6-407-3) цей збірник містить ресурсні елементні кошторисні норми на монтаж устаткування (витрати труда робітників-монтажників та машиністів, норми часу експлуатації будівельних машин і механізмів, кошторисні норми витрат будівельних матеріалів), необхідні для визначення потреби у ресурсах при виконанні робіт на монтаж Парових і водогрійних стаціонарних котлів, котельно-допоміжного устаткування, устаткування водопідготовки, Паро- і газотурбінних агрегатів, дизелів і дизель-генераторів, змійовиків трубчастих печей теплових електричних станцій, промислових і опалювальних котелень.
Згідно пункту 1.2 Збірника, у нормах враховані ресурси на виконання повного комплексу монтажних робіт, які передбачені відповідними нормативними документами на поставку і монтаж устаткування, включаючи: – горизонтальне переміщення устаткування від приоб`єктного складу до місця установлення на відстань, наведену в таблиці 1.Таблиця 1; вертикальне переміщення – до проектних відміток; – контроль якості монтажних зварювальних з`єднань в об`ємі і методами, передбаченими РТМ-1е-81; – випробування вхолосту топок, млинів (крім кульових, у яких враховане випробування вхолосту і з завантаженими парами), живильників, шнеків; – випробування турбоустановки вхолосту і під навантаженням; – гідравлічне випробування, а в необхідних випадках випробування на щільність підігрівників і фільтрів мазутних, сепараторів і циклонів, пило- і газоповітроводів, газозабірних шахт, апаратури для хімічної очистки і термічної обробки води, станційних баків, установок для перетворення пари, теплообмінників, підігрівників і охолоджувачів та змійовиків трубчастих печей; – транспортування, збирання, установлення і зняття монтажних пристроїв, конструкцій для монтажу устаткування методом насування
У таблиці 19 та у пункті 2.6 цього Збірнику деталізовані параметри на виконання повного комплексу монтажних робіт
Згідно п.1.1 Збірнику 38 ( розцінка КМ38-6-8) цей збірник містить ресурсні елементні кошторисні норми на монтаж устаткування (витрати труда робітників-монтажників та машиністів, норми часу експлуатації будівельних машин і механізмів, кошторисні норми витрат будівельних матеріалів), необхідні для визначення потреби у ресурсах при виконанні робіт з монтажу устаткування загального призначення, що поставляється в повністю зібраному вигляді в стані повної монтажної і максимальної експлуатаційної готовності. 
За змістом п.1.2 Збірника 38 у нормах враховані ресурси на виконання повного комплексу монтажних робіт, які передбачені відповідними нормативними документами на поставку і монтаж устаткування, включаючи: – горизонтальне переміщення від приоб`єктного складу до місця установлення на відстань 1000 м устаткування масою до 60 т. Подавання устаткування масою понад 60 т у зону монтажу нормами не врахована; – вертикальне переміщення устаткування на відмітку до +1 м. При монтажі устаткування на відмітці понад 1 м до витрат труда робітників-монтажників, машиністів і часу використання машин та механізмів слід застосовувати поправочні коефіцієнти, наведені в таблиці 1.
Нормами груп 20, 21, 25-27, 31-34, 36, 37, 39-41, 45-47, 51-53 врахована перевірка роботи такелажних пристроїв і механізмів, необхідних для виконання робіт, а також їх внутрішньомайданчикове переміщення при установленні або забиранні на відстань до 20 м і підготовлення майданчика для установлення такелажних пристроїв. (п.1.3)
Нормами не враховані ресурси на: – влаштування і розбирання такелажних пристроїв по групах 1, 2, 6, 7, 12 (поліспасти, блоки, електролебідки, якорі розчалки і т.д.), необхідні при монтажі устаткування. Потребу у ресурсах на виконання цих робіт слід враховувати додатково відповідно до норм груп 20, 21, 25-27, 31-34, 36, 37, 39-41, 45-47, 51-53 даного збірника; – випробування устаткування виду машин і механізмів з електричним приводом вхолосту, що визначаються додатково відповідно до технічних умов та інструкцій на монтаж Відмітка виконання монтажних робіт Поправочний коефіцієнт від 1 до 5 м 1,1 від 5 до 15 м 1,2 понад 15 м 1,35 4 устаткування. При відсутності вище вказаних документів рекомендується визначати затрати на випробування устаткування вхолосту за нормами групи 53; – підключення електричних лебідок та інших механізмів до електромережі( п.1.4)
У нормах груп 1, 2, 6, 7 передбачені ресурси на вивірення устаткування, що зберігає геометричні розміри і форму в період транспортування і монтажу. При необхідності виконання на монтажній площадці робіт з контролю і відновленню геометричної форми устаткування через недостатню її жорсткість, вимоги розробника щодо застосування способів установлення устаткування на фундаменті, які викликають деформації з порушенням геометричної форми, до норм витрат труда робітників-монтажників, машиністів і часу експлуатації машин та механізмів слід застосовувати коефіцієнт до 1,3. (п.1.5).
Ресурси на монтаж устаткування визначені у нормах без урахування маси обслуговуючих площадок, драбин, обв`язувальних трубопроводів та ізоляції. При монтажі устаткування з установленими на ньому площадками, драбинами, обв`язкою та ізоляцією до норм витрат труда робітників-монтажників, машиністів і часу експлуатації машин та механізмів слід застосовувати коефіцієнт 1,25.(п.1.6). 
У нормах груп 1, 2 монтаж важковагового великогабаритного устаткування масою 700 та 900 т передбачений за допомогою комплекту решітчастих щогл (конструкції двох щогл, електролебідки вантажні та вантові, поліспасти). Кількість такелажних засобів визначається відповідно до проектно-технологічної документації або за фактичними даними. Ресурси на складання, розбирання, монтаж і демонтаж такелажних засобів враховуються додатково відповідно до норм груп 20, 21, 25-27, 31-34, 36, 37, 39-41, 45-47, 51-53 даного збірника (п.1.7)
Аналіз вищенаведених нормативно- правових (технічних) актів свідчить, що сутнісно вони відрізняються тим, що Збірник 6 охоплює розцінку на виконання повного комплексу монтажних робіт в тому числі і улаштування фундаменту під обладнання та здійснення повного комплексу випробування технологічного обладнання. 
З`ясовуючи це питання апеляційний суд дослідив докази позивача на підтвердження виконання випробувань, зокрема надані позивачем протоколи вхідного контролю дизель генераторної установки від 26.04.2024 ( а.с. 172-173, т.2), від 11.12.2023 (а.с.174-175.т.2) , від 24.04.2024 (а.с.176-177.т.2) , від 19.09.2024 (а.с.178-179,т.2) . від 18.09.2023 ( а.с.180-181,т.2), від 15.09.2023 (182-183,т.2).
Як вбачається із змісту вказаних протоколів замовником є позивач, виконавцем -ТОВ «Комунікації та інженерні мережі». 
На додаток позивачем надані документи, що зазначені випробування здійснювала спеціалізована установа - ТОВ « Комунікації інженерні мережі».
На переконання позивача та представника ТОВ «Комунікації та інженерні мережі» вказані документи свідчать, що під час монтажу дизель-генераторів здійснювались відповідні випробування, як то передбачено КМ6-407-3.
Колегія суддів критично оцінює такі документи як доказ випробувальних робіт, оскільки із змісту цих протоколів не вбачається яке саме випробування проводилось та на підставі і в у порядку якого нормативно -правового (технічного) акта.
Не вбачається із цих протоколів, які технічні параметри дизель-генераторів були випробувані, та за допомогою яких приладів, адже як зазначив відповідач вказані генератори були поставлені в повній комплектності.
Викликає також питання до самого цього вимірювання, так, зокрема, цим вхідним контролем встановлювався параметр напруги на АКБ -12 (позиція 6.3 протоколів) та перевірка вихідної напруги (п.7 протоколів) за умови одночасно відсутності палива в генераторі (п.2.2. протоколів) та наявність палива в генераторі у розмірі - 50% ( див. п.6.2 протоколів).
Датою проведення цих випробувань зазначено певні дні (один день) , тоді як згідно даних цих протоколів ( див. п8) - роботи проводились протягом 48 год. 
Окрім того, з огляду на елементи ціноутворення з пусконалагоджувальних робіт , котрі йдуть за окремим розділом, позивачем не надано ґрунтовних пояснень щодо віднесення вказаних «випробувань» саме до розділу «монтажу дизель-генераторів , а не пусконалагоджувальних робіт ( див. до прикладу пункти 57/1, 58/2 , 59/3 Акт № 1 за червень 2024, а.с. 226-232,т.3; ), які оплачувались замовником окремо.
Також огляд цих Актів підтверджує тезу контролюючого органу, що роботи з улаштування фундаменту під дизель-генератори проводились окремо ( див. зокрема Акт приймання виконаних будівельних робіт за жовтень 2023 , розділ 2 Будівництво фундамента дизель-генератора, а.с. 242-247, т.3,).
Наведене у сукупності дозволяє суду погодитись із доводами відповідача про необхідність застосування до спірних монтажних робіт розцінки КМ38-6-8. 
На користь вищевказаного висновку колегія суддів зазначає, що одним із основних критеріїв проведення публічних закупівель є їх проведення з метою економії ресурсів держави (територіальної громади).
Однією з найбільш поширених світових тенденцій у сфері державного регулювання публічних закупівель є необхідність зробити їх більш прозорими, ефективними та менш дорогими. В умовах обмеженості бюджетних коштів згадані економічні аспекти виступають важливими факторами, що справляють вплив на специфіку державного регулювання публічних закупівель.
Використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес і стосується прав та інтересів великого кола осіб – мешканців міста .
Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна й інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси територіальної громади області ( див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21).
Отже доцільність застосування КМ38-6-8 відповідає такому критерію як законність та ефективність використання коштів цього бюджету, у такому випадку не порушується баланс публічних і приватних (індивідуальних) інтересів, оскільки такі дії покликані відновити законність та правовий порядок у сфері спірних правовідносин, повернути їх у законні рамки й при цьому забезпечити дотримання інтересів широкого кола осіб.
Підсумовуючи наведене колегія судів констатує відсутність правових підстав для задоволення позову в частині визнання протиправним та скасування пункту 3 Вимоги.
Оскільки пункт 4 Вимоги фактично є похідним від перших трьох пунктів, які судом визнано правомірним ( п.2 Вимоги не оскаржувався позивачем), то відсутні підстави для його скасування .
Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного по суті висновку про відсутність підстав для визнання протиправними та скасування пунктів 1, 3, 4 вимоги Південного офісу Держаудитслужби №151517-15/2299-2025 від 16.06.2025. При цьому помилкове мотивування суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позову про визнання протиправним та скасування пункту 3 Вимоги є порушенням норм процесуального права, що відповідно до положень абзацу 2 частини 2 статі 317 КАС України є підставою для зміни судового рішення в цій частині позовних вимог з підстав наведених вище.

Доводи апеляційної скарги.

Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи. В апеляційній скарзі апелянт, як на підставу для задоволення поданої скарги, посилається лише на висновки оскаржуваного рішення. Водночас, як вже зазначалось вище такі висновки спростовуються матеріалами справи та судом усім наведеним висновкам надано оцінку.
Також, ураховуючи обставини справи що розглядається слід зазначити, що позивач як сторона договору розпоряджався не власними коштами, а коштами держави, коштами платників податків.
У пунктах 125,126 постанови Верховного суду від 18 червня 2021 року, справа № 927/491/19, зазначено, що тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі.
Таким чином, передача функцій замовника до ТОВ «КЕМ Південь» не може вважатися прозорою та визначеною, що у свою чергу порушує основні принципи закупівель за публічні кошти (прозорість, конкурентні засади, запобігання корупції), що не відповідає інтересам держави і суспільства.
До того ж, колегія суддів відхиляючи доводи апелянта щодо незаконності оскаржуваних пунктів Вимоги в частині відшкодування збитків наголошує, що будь-який постачальник послуг, який вирішив взяти участь у тендері з метою виконання державного замовлення, самостійно визначає умови своєї пропозиції з урахуванням усіх відповідних параметрів і, зокрема, ймовірної динаміки витрат, які можуть вплинути на надання послуги, таким чином визначаючи рівень ризику, який він готовий взяти на себе.
Саме такий підхід міститься у Рішенні Суду справедливості ЄС (П`ята Палата) від 21 грудня 2023 року, DOBELES AUTOBUSU PARKS and Others, C-421/22.
Для підтримки такого висновку можуть слугувати і аргументи викладені у постанові Верховного Суду від 18 червня 2021 року по справі № 927/491/19 , відповідно до яких будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
Доводи апелянта про те, що врахування наявність експертних висновків є обов`язковою для вирішення спору – суд зазначає, що для судового розгляду є сутнісним саме наявність правових підстав для застосування тієї чи іншої розцінки , а не наявність висновків експертиз. Такі експертизи не є імунітетом від претензій перевіряючого органу.
Водночас, доводи скаржника про порушення судом першої інстанції норм процесуального права щодо розгляду даної справи у спрощеному провадженні та ненадання процесуальної оцінки клопотанню Відповідача щодо розгляду даної справи у загальному проваджені, колегія суддів відхиляє, оскільки це не призвело до ухвалення по суті незаконного рішення.
Відповідаючи на доводи представника ТОВ «КЕМ Південь» колегія суддів звертає увагу на те, що визначений у спірних пунктах Вимоги спосіб усунення виявлених порушень, у цій конкретній ситуації, є цілком зрозумілим, відповідає завданню здійснення державного фінансового контролю та направлений на усунення причин, які призвели до виявлених порушень та недопущення їх вчинення у подальшому.
Підсумовуючи наведене вище, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити частково, рішення суду першої інстанції у відповідності до частини 4 статі 317 КАС України – змінити, виключити із мотивувальної частини положення, в яких надається правова оцінка, що перевірку обґрунтованості оскаржуваної вимоги має здійснювати суд, що розглядає позов про стягнення відповідних збитків з підстав наведених у мотивувальній частині цієї постанови. 
Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції правильно по суті дійшов висновку, що позовні вимоги Управління капітального будівництва Одеської міської ради є необґрунтованими та не підлягають задоволенню.
З огляду на залишення рішення суду першої інстанції по суті позовних вимог без змін відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 308, 309, 315, 317, 321, 322, 325 КАС України, –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління капітального будівництва Одеської міської ради задовольнити частково.
Змінити мотивувальну частину рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 січня 2026 року у справі № 420/37198/25 з підстав наведених у мотивувальній частині постанови апеляційного суду.
В решті рішення Одеського окружного адміністративного суду від 16 січня 2026 року у справі № 420/37198/25 залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Дата складення та підписання повного тексту судового рішення – 19 травня 2025 року.

Суддя-доповідач 		О.І. Шляхтицький	
Судді	  	А.Г. Федусик   Г.В. Семенюк