Справа № 711/2364/26
Номер провадження 3/711/680/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
03 червня 2026 року м. Черкаси

Суддя Придніпровського районного суду м.Черкаси Олійник В.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління патрульної поліції в Черкаській області ДПП про притягнення: 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП в матеріалах справи відсутній, 
до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП, 

ВСТАНОВИВ :

В провадження Придніпровського районного суду м.Черкаси з Управління патрульної поліції в Черкаській області ДПП надійшла адміністративна справа стосовно ОСОБА_1 по притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП.
Згідно з протоколом серії ВАД № 334976 - 08.03.2026 о 09.00 год. в м.Черкаси, в громадському місці, а саме у дворі будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 вчинив хуліганські дії, а саме зіштовхнув ногою пляшку з водою зі сходів, яка належала громадянці ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП. 
Особа стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд справи без його участі. Крім того зазначив, що вину у вчиненні інкримінованого йому правопорушення не визнає повністю, оскільки перебуває з ОСОБА_2 у тривалих неприязних відносинах. ОСОБА_2 постійно провокує та вчиняє конфлікти, знімає його та його сім`ю на телефон, чинить перешкоди біля ліфту, обзиває нецензурною лайкою. Тому, просить суд, адміністративне провадження стосовно нього закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.
В судовому зсіданні представник особи стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 - адвокат Захарченко Н.О. пояснила, що відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №334976 від 08.03.2026, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке виразилося у тому, що ОСОБА_1 пребуваючи у громадському місці, а саме у дворі будинку по АДРЕСА_2 08.03.2026 о 09.00 вчинив хуліганській дії, які виразилися у штовхання пляшки з водою, яка належала ОСОБА_2 . До матеріалів долучені пояснення ОСОБА_1 , який категорично заперечив свою причетність до вказаних дій. Також пояснив, що ОСОБА_2 вчиняє на постійній основі провокативні дії стосовно нього. Вона постійно знімає його на телефон, чинить перешкоди біля ліфту, обзиває нецензурною лайкою. Між ними наявний тривалий конфлікт. Пояснення ОСОБА_1 підтвердили і інші мешканці будинку, однак від написання письмових пояснень відмовилися, а при перегляді відео з нагрудних бодікамер чітко встановлено, що ОСОБА_2 вчиняє про вокативні дії відносно ОСОБА_1 . Будь-яких відомостей про те, що вказаний конфлікт виник з вини ОСОБА_1 матеріали справи не містять, навпаки, матеріалами справи встановлено, що саме ОСОБА_2 ініціювала конфлікт. Так, в протоколі про адміністративне правопорушення, серії ВАД № 334976 від 08.03.2026, не розкриті наслідки порушення громадського порядку і спокою громадян, настання яких прямо передбачене диспозицією ст.173 КУпАП, як обов`язкова ознака об`єктивної сторони правопорушення, відсутні відомості про свідків. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом», оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту. Відповідно до ст. 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права, який визначає людину, її права та свободи найвищою цінністю в державі, що обумовлює можливість обмеження її прав та свобод лише при неухильному дотриманні законодавства України та лише за наявності вини. Тобто, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише у тому разі, якщо її вину у вчиненні правопорушення буде доведено поза розумним сумнівом, на підставі належних та допустимих доказів із дотриманням встановленої законом процедури. Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Оцінюючи зібрані докази, в їх сукупності, приходжу до висновку, що винуватість ОСОБА_1 «поза розумним сумнівом» у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не знайшла свого підтвердження. Таким чином, з урахуванням вищевикладеного, просить суд провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст. 173 КУпАП, закрити у зв`язку з відсутністю у його діях складу цього адміністративного правопорушення.
Заслухавши пояснення представника особи стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_3 , дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до наступних висновків. 
Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Згідно ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.
Згідно зі ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, показаннями технічних приладів та засобів, що мають функції відеозапису, тощо.
Відповідно до ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до положень статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 334976 - 08.03.2026 о 09.00 год. в м.Черкаси, в громадському місці, а саме у дворі будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 вчинив хуліганські дії , а саме зіштовхнув ногою пляшку з водою зі сходів, яка належала громадянці ОСОБА_2 , чим порушував громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення відповідальність за яке передбачена ст.173 КУпАП
В ході судового розгляду справи встановлено, що особа стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 є сусідом заявниці ОСОБА_2 та між ними існують тривалі неприязні стосунки, які носять особистий характер. Неприязні стосунки пов`язані з тим, що ОСОБА_2 систематично провокує ОСОБА_1 , через що між вказаними особами виникають постійні конфліктні ситуації.
Згідно диспозиції ст.173 КУпАП - дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).
Відповідно до статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення» від 22.09.2005 р. №2899-ІУ, визначено поняття громадського місця, яким є частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони.
Тобто, однією з ключових умов для настання відповідальності за ст.173 КУпАП, об`єктивною ознакою - є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії саме в громадському місці. Наявність інших осіб, які були безпосередніми свідками такої поведінки винної особи і які при цьому зазнали певного впливу чи незручностей, порушення їх спокою.
Конфлікт, що мав місце 08.03.2026 о 09 год. 00 хв. за адресою: в м.Черкаси по вул. Героїв Дніпра, за участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , відбувався безпосередньо перед під`їздом в будинку.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб, самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Тобто дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.
Згідно матеріалів справи, вбачається, що конфлікт між сторонами відбувся не на ґрунті хуліганства, а на ґрунті особистих неприязних відносин. Тому, в даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, котрі є основними критеріями, які відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.
Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено всіх ознак дрібного хуліганства, а саме: чи вчинено діяння у громадському місці, чи вчинено діяння в присутності сторонніх осіб, і чи були порушені громадський порядок і спокій громадян, в результаті дій ОСОБА_1 . 
На підтвердження вини ОСОБА_1 суду надано протокол про адміністративне праворушення. З урахуванням правової позиції, викладеній в рішенні ЄСПЛ по справі «Карелін проти російської федерації» протокол про адміністративне правопорушення не може визнаватись автоматично недопустимим доказом, а підлягає оцінці із сукупністю з іншими доказами.
В судовому засіданні досліджені письмові матеріали провадження, зокрема письмові пояснення ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які мають суперечливий характер, проте при дослідженні яких судом встановлено наявність тривалих неприязних стосунків, що знайшло підтвердження в ході судового розгляду справи.
На підтвердження винуватості ОСОБА_1 до матеріалів справи долучено диск з бодікамер працівників поліції в ході перегляду якого встановлено, що сусіди ОСОБА_2 , зазначають, що їх сусід ОСОБА_1 спокійний та не конфліктний, натомість їх сусідка ОСОБА_2 постійно провокує ОСОБА_1 , оскільки між ними існує давній конфлікт. 
Тобто зміст відео, не містить відомостей про вчинення ОСОБА_1 протиправних дій, які б свідчили про вчинення правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.
Інших доказів суду не надано.
Суддя наголошує, що він не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).
Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.
Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України»,ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.
Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).
Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.
Згідно з п.1 ст.247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин суддя вважає, що відсутні докази на підтвердження складу адміністративного правопорушення, передбаченого статті 173 КУпАП.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.173, 247, 254, 256, 279, 283 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі стосовно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КпАП України - закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Придніпровський районний суд м. Черкаси протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя:	  	В.  М.  Олійник