УХВАЛА

29 червня 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/6186/23 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду: 
Бакуліної С.В. (доповідач),
розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Агронордвест"
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2026 (головуючий суддя - Андрієнко В.В., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В.) та рішення Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 (суддя Нечай О.В.)
у справі №910/6186/23
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Агронордвест"
до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Логістичний зерновий термінал ІП",
2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Екозерно",
за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Товариства з обмеженою відповідальністю "Юрівка",
за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів компанії Harvest Group SA,
про зобов`язання вчинити певні дії,
та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, компанії Harvest Group SA
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агронордвест"
про зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2023 році Товариство з обмеженою відповідальністю "Агронордвест" (далі також - ТОВ "Агронордвест") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Логістичний зерновий термінал ІП" (далі також - ТОВ "Логістичний зерновий термінал ІП") та Товариства з обмеженою відповідальністю "Екозерно" (далі також - ТОВ "Екозерно") про зобов`язання вчинити певні дії. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачами пункту 3.19 Договору про надання послуг №03/01092021 від 01.09.2021 щодо переоформлення на нового власника права власності на зерно, відповідно до листа позивача №01-26/12 від 26.12.2022.
У січні 2024 році компанія Harvest Group SA також подала до Господарського суду міста Києва позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, до ТОВ "Агронордвест", за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, ТОВ "Логістичний зерновий термінал ІП" та ТОВ "Екозерно", у якій просить суд зобов`язати ТОВ "Агронордвест" вчинити всі необхідні дії, які стосуються або пов`язані з переоформленням права власності на зерно на Harvest Group SA, та направити до зернового складу ТОВ "Екозерно" оригінал листа та всіх необхідних документів з проханням переоформити зерно: соя, насипом, врожаю 2020 - 2021 року, країна походження Україна, загальною вагою 2331,480mtn., яке зберігається у зерновому складі ТОВ "Екозерно" (площа Одеська, 6, місто Херсон) на нового власника, а саме на Harvest Group SA.
Господарський суд міста Києва рішенням від 17.12.2025 у справі №910/6186/23, яке Північний апеляційний господарський суд залишив без змін постановою від 06.05.2026 (повний текст постанови складено та підписано 18.06.2026), у задоволенні позову ТОВ "Агронордвест" відмовив. Позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, задовольнив частково. Зобов`язав ТОВ "Агронордвест" вчинити всі необхідні дії, які стосуються або пов`язані з переоформленням права власності на зерно на компанію "Harvest Group SA" та направити до зернового складу ТОВ "Екозерно" оригінал листа та всіх необхідних документів з проханням переоформити зерно: соя, насипом, врожаю 2020 - 2021 року, країна походження Україна, загальною вагою 1 949,2 mtn., яке зберігається у зерновому складі ТОВ "Екозерно" на нового власника, а саме на компанію "Harvest Group SA". В іншій частині позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, відмовив.
ТОВ "Агронордвест" звернулось 26.05.2026 через підсистему "Електронний суд" до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить: (1) рішення Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2026 у справі №910/6186/23 скасувати повністю та ухвалити нове рішення; (2) відстрочити сплату судового збору за подання касаційної скарги до прийняття судом касаційної інстанції рішення за даною скаргою.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.
Виходячи з приписів частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, вона залишається без руху. 
Щодо вимог особи, яка подає касаційну скаргу.
Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 290 ГПК у касаційній скарзі повинні бути зазначені судові рішення, що оскаржуються та вимоги особи, яка подає касаційну скаргу.
Вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, повинні кореспондуватися з повноваженнями суду касаційної інстанції, передбаченими положеннями статті 308 ГПК, відповідно до яких суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1 - 6 частини першої цієї статті.
Аналіз положень зазначеної статті дає підстави для висновку, що вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, повинні бути повними та однозначними, тобто містити інформацію про те, які судові рішення оскаржуються та які повноваження суд касаційної інстанції повинен застосувати за результатами перегляду оскаржуваних рішень.
У касаційній скарзі скаржник просить скасувати повністю рішення Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2026 у справі №910/6186/23 та ухвалити нове рішення.
Отже, касаційна скарга ТОВ "Агронордвест" не відповідає вимогам пункту 6 частини другої статті 290 ГПК, оскільки прохальна частина касаційної скарги не містить чітких та однозначних вимог щодо оскаржуваних рішень з урахуванням повноважень суду касаційної інстанції, передбачених статтею 308 ГПК, а саме: скаржник не вказує, яке саме нове рішення він просить ухвалити Суд касаційної інстанції після скасування оскаржуваних судових рішень у цій справі.
З огляду на принципи диспозитивності, рівності, змагальності та межі касаційного перегляду закріплені у статті 300 ГПК, Верховний Суд не наділений повноваженнями доповнювати касаційну скаргу міркуваннями, які скаржник не навів у її тексті, або самостійно визначати вимоги особи, яка подає скаргу.
У зв`язку з вищенаведеним, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху відповідно до частини другої статті 292 ГПК.
Способом усунення недоліків касаційної скарги ТОВ "Агронордвест" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 у справі №910/6186/23 є викладення касаційної скарги у новій редакції з уточненням/конкретизуванням вимог касаційної скарги.
Щодо сплати судового збору у встановлених порядку і розмірі.
Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".
Згідно з підпунктом 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" (на момент подання позову до суду ТОВ "Агронордвест") прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2023 установлено у розмірі 2 684 грн.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2024 рік" (на момент подання позову до суду компанією Harvest Group SA) прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2024 установлено у розмірі 3 028 грн.
ТОВ "Агронордвест" повністю оскаржує судові рішення попередніх інстанцій, якими відмовлено в задоволені однієї вимоги немайнового характеру (за позовом ТОВ "Агронордвест") та задоволено одну вимогу немайнового характеру (за позовом компанії Harvest Group SA).
Підпунктом 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України "Про судовий збір" При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
З урахуванням викладеного при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 4 294, 40 грн (2 684 одна немайнова вимога на момент подання позову до суду ТОВ "Агронордвест" у 2023 році х 200% ставки х 0,8 коефіцієнт пониження) та у сумі 4 844, 80 грн (2 684 одна немайнова вимога на момент подання позову до суду Harvest Group SA у 2024 році х 200% ставки х 0,8 коефіцієнт пониження). Загальна сума 9 139,20 грн.
Натомість ТОВ "Агронордвест" не додало до касаційної скарги документа, який підтверджує сплату судового збору у встановленому законом порядку та розмірі, при цьому заявлено клопотання про відстрочку сплати судового збору.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, зокрема, за умови, що заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.
Звільнення від сплати судового збору (відстрочення, розстрочення його сплати або зменшення його розміру) з підстав, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", є прерогативою суду, який вирішує питання відкриття провадження (прийняття заяви, скарги тощо).
Зазначені норми є диспозитивними і встановлюють не обов`язок, а повноваження суду на власний розсуд (за наявності передбачених законом умов) звільнити особу від сплати судового збору (відстрочити, розстрочити його сплату або зменшити його розмір) (аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.03.2021 у справі № 912/1061/20).
Разом з цим, особа, яка заявляє відповідне клопотання, зокрема, про відстрочення сплати судового збору, повинна надати докази того, що її майновий стан об`єктивно перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому порядку.
Оцінюючи фінансовий стан особи, яка звертається до суду з вимогою про звільнення її від сплати судового збору, зменшення його розміру, надання відстрочки чи розстрочки в його сплаті, національні суди повинні встановлювати наявність у такої особи реального доходу (розмір заробітної плати, стипендії, пенсії, прибутку тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового стану (рішення ЄСПЛ у справі "Княт проти Польщі" (Kniat v. Poland) від 26.07.2005, пункт 44; рішення ЄСПЛ у справі "Єдамскі та Єдамска проти Польщі" (Jedamski and Jedamska v. Poland) від 26.07.2005, пункти 63, 64).
Щодо посилання скаржника на обставину перебоїв в електропостачанні, викликаними обстрілами з боку Росії об`єктів критичної інфраструктури Суд зазначає, що сам лише факт перебоїв в електропостачанні не може бути підставою для безумовного відстрочення сплати судового збору у всіх абсолютно випадках і вирішується у кожному конкретному випадку, виходячи з доводів, наведених у клопотанні скаржника. 
Зважаючи на викладене, суд дійшов висновку, що подане клопотання не містить достатніх та належних доказів, які б підтверджували об`єктивну неможливість сплатити судовий збір за звернення з касаційною скаргою.
Верховний Суд зауважує, що "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").
З огляду на викладене та враховуючи відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", суд касаційної інстанції не вбачає правових підстав для задоволення клопотання ТОВ "Агронордвест" про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги, а відтак, у задоволенні необхідно відмовити.
Згідно з частиною другою статті 292 ГПК у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини другої статті 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Ураховуючи викладене, касаційна скарга ТОВ "Агронордвест" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 у цій справі підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК, із наданням скаржнику строку для усунення недоліків, а саме подання Верховному Суду: (1) касаційної скарги у новій редакції з уточненням/конкретизуванням вимог касаційної скарги; (2) документа, що підтверджує сплату судового збору у сумі 9 139,20 грн, за наведеними нижче реквізитами:
- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Код банку отримувача (МФО): 899998;
- Рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".
Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга, та дата судового рішення, що оскаржується.
Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду. 
При цьому звертається увага на те, що заяву про усунення недоліків та нову редакцію касаційної скарги, подані на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши Суду докази такого надіслання.
Згідно з частиною четвертою статті 174 та частиною другою статті 292 ГПК, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із касаційною скаргою.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 ГПК, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Агронордвест" у задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору за подання касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 у справі №910/6186/23.
2. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Агронордвест" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.05.2026 та рішення Господарського суду міста Києва від 17.12.2025 у справі №910/6186/23 залишити без руху. 
3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.
4. Роз`яснити Товариству з обмеженою відповідальністю "Агронордвест", що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.
Суддя С. В. Бакуліна