Справа № 214/128/26
2/214/1201/26
Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
24 червня 2026 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді Малаховської І.Б.
за участю:
секретаря судового засідання Постригай А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження, цивільну справу №214/128/26 за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, 

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою, в якій просить суд: стягнути з ОСОБА_2 на її користь аліменти на утримання їх неповнолітньої дитини – дочки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 частини від усіх видів його заробітку (доходу), але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи з дня пред`явлення позову до суду та до досягнення дитиною повноліття. 
Пред`явлені вимоги мотивовано тим, що сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, який було розірвано рішенням Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23.01.2025.
Також рішенням Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21.05.2025 відповідача ОСОБА_2 було визнано таким, що втратив право користування житлом та в подальшому знято з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , що і стало підставою для звернення до суду з позовом, а не із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів.
Від шлюбу сторони мають дочку ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджено свідоцтвом про народження дитини. Дочка проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні. Відповідач добровільно надавати кошти на утримання дочки не бажає, тому вона змушена звернутися до суду з приводу примусового стягнення аліментів на утримання дитини.
Ухвалою суду від 09 січня 2026 позовну заяву прийнято до розгляду з відкриттям спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Правом на участь в судовому засіданні позивач ОСОБА_1 не скористалася. 
Відповідач ОСОБА_2 , будучи неодноразово належним чином повідомленим про дату, час та місце розгляду справи у порядку ст.128 ЦПК України, в судове засідання не з`явився без повідомлення причин, відзив на позовну заяву не подав. Клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду будь-якими засобами зв`язку не подавав.
Оцінюючи характер процесу, значення справи для сторін, обраний позивачем спосіб захисту, спрямований на захист інтересів малолітньої дитини, категорію та складність справи, тривалість її перебування у провадженні суду, а також враховуючи належне повідомлення відповідача, його повторну неявку до суду без поважних причин, не подання відзиву у встановлений законом строк, суд вважає за можливе ухвалити у справі заочне рішення на підставі наявних доказів за відсутності заперечень позивача проти заочного розгляду справи, що відповідатиме п.1 ч.4 ст.274 ЦПК України.
Інших заяв, клопотань від учасників справи не надходило. Інші процесуальні дії не вчинялись.
Дослідивши письмові докази у справі, надавши їм оцінку в сукупності, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову, виходячи з такого.
Судом встановлено, що сторони з 20 грудня 2013 року перебували у зареєстрованому шлюбі, що зокрема підтверджено копією свідоцтва про шлюб Серії НОМЕР_1 (а.с.3). 

Під час шлюбу сторін, ІНФОРМАЦІЯ_2 у них народилася спільна дочка ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим 18 березня 2014 Саксаганським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис №267. Батьком дитини зазначений ОСОБА_2 та факт батьківства ним не оспорюється (а.с.9).
Заочним рішенням Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 23.01.2025 шлюб між сторонами розірвано (а.с.4-5).
Після припинення шлюбно-сімейних стосунків та розлучення, неповнолітня донька сторін залишився проживати разом з матір`ю ОСОБА_1 , з якою проживає по теперішній час. 
Крім того, позивач повідомила суд, що рішенням Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 21.05.2025 відповідача ОСОБА_2 було визнано таким, що втратив право користування житлом та в подальшому знято з реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , тому їй не відоме місце перебування відповідача, контакти з ним не підтримуються. Відповідач у жодний спосіб не бере участі у вихованні та матеріальному забезпеченні неповнолітньої доньки ОСОБА_4 , домовленостей про добровільну сплату аліментів між сторонами не досягнуто, що підтверджує наявність спору щодо виконання батьківських обов`язків.
Одним із основних прав дитини є право на утримання (ст.8 Закону України «Про охорону дитинства»), яке кореспондується з конституційним обов`язком батьків утримувати дітей до їх повноліття і закріплене у ст.180 СК України, ст.27 Конвенції про права дитини.
Згідно зі ст.ст.141, 180 СК України, батько і мати мають рівні права та обов`язки щодо дитини. Батьки зобов`язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття. Обов`язок утримувати дитину є рівною мірою обов`язком як матері, так і батька.
Як слідує з положень ч.2 ст.180, ч.1 ст.183, ч.1 ст.191 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються від дня пред`явлення позову у частці від доходу її матері, батька і/або у твердій грошовій сумі, при цьому частка заробітку (доходу), яка буде стягуватись як аліменти на дитину, визначається судом.
Згідно зі ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує: 1) стан здоров`я та матеріальне становище дитини; 2) стан здоров`я та матеріальне становище платника аліментів; 3) наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; 3-1) наявність рухомого та нерухомого майна, грошових коштів; 3-2) доведені стягувачем аліментів витрати платника аліментів, у тому числі на придбання нерухомого або рухомого майна, сума яких перевищує десятикратний розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи, якщо платником аліментів не доведено джерело походження коштів; 4) інші обставини, що мають істотне значення. Розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний гарантований розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Мінімальний рекомендований розмір аліментів на одну дитину становить розмір прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку і може бути присуджений судом у разі достатності заробітку (доходу) платника аліментів.
Отже, з урахуванням викладеного та того, що відповідач є працездатним, не має інших встановлених аліментних зобов`язань, та з огляду на відсутність заперечень та відзиву з його боку на позовну заяву, суд вважає, що він має реальну можливість здійснювати щомісячні аліментні виплати на утримання неповнолітньої доньки, а також, з урахуванням принципу найкращого забезпечення інтересів дитини, рівності обов`язку обох батьків з утримання дітей, положень ст.182 СК України, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог із стягуванням з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліментів на утримання їх неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , у заявленому позивачем розмірі. Підстав, які б дозволяли прийти до висновку про необхідність стягувати аліменти в іншому розмірі чи взагалі відмовити в їх стягненні, в ході судового розгляду не встановлено, а доказів щодо їх наявності відповідачем не надано.
Відповідно до ч.1 ст.191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред`явлення позову, а в разі подання заяви про видачу судового наказу - із дня подання такої заяви.
З огляду на те, що позивач звернулася до суду з позовом 07.01.2026, тому стягнення аліментів слід здійснювати саме з 07.01.2026 та до досягнення дитиною повноліття.
Оскільки дане рішення ухвалюється на користь позивача, яка на підставі п.3 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, відповідно до ч.6 ст.141 ЦПК України судовий збір в розмірі 1 331,20 грн. підлягає стягненню з відповідача в дохід держави до спеціального фонду Державного бюджету України.
У порядку п.1 ч.1 ст.430 ЦПК України, допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Керуючись ст.ст.4-5, 13, 19, 76-81, 89, 95, 133, 141, 258-259, 263-265, ч.4 ст.274, ст.ст.280-284, 287, 354-355, 430 ЦПК України, суд, 

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини - задовольнити.
Стягувати з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , аліменти на утримання їх неповнолітньої доньки ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розмірі 1/4 частини від усіх видів заробітку (доходу) платника аліментів, але не менше 50% гарантованого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з 07.01.2026 та до досягнення дитиною повноліття, тобто до ІНФОРМАЦІЯ_5 . 
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 в дохід держави до спеціального фонду Державного бюджету України судовий збір в розмірі 1 331,20 грн.
Допустити негайне виконання рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом 30 днів з дня його ухвалення не подана заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. Заочне рішення може бути переглянуте Саксаганським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача, оформленою згідно зі ст.285 ЦПК України та поданою протягом 30 днів з дня його ухвалення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом 20 днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржено відповідачем в загальному порядку безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
Відомості про сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 , адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , остання відома адреса зареєстрованого місця проживання: АДРЕСА_1 .
Заочне рішення у справі складено та підписано без проголошення 24 червня 2026 року.

Суддя І.Б. Малаховська