ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49605
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-49, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04.06.2026	м. Дніпро	Справа № 904/7260/25	

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Панна С.П., розглянувши матеріали справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників 
за позовом Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль", 50014, м.Кривий Ріг, вул.Електрична, 1, код ЄДРПОУ 00130850
до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "РАССВЕТ-44", 50038, Дніпропетровська обл., м.Кривий Ріг, бул.Європейський, буд.4, код ЄДРПОУ 21928083
про стягнення заборгованості за надану послугу з постачання теплової енергії у розмірі 241 892,26грн. 
СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "РАССВЕТ-44" про стягнення заборгованості за послугу з постачання теплової енергії у загальному розмірі 241 892,26грн., з яких: основного боргу 225 166,82грн., компенсація за інфляцію в розмірі 7 336,81грн., 3% річних у сумі 4 235,47грн., пеня у розмірі 5 153,16грн.
Судові витрати по сплаті судового збору просить покласти на відповідача.
Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем своїх зобов`язань за типовим договором з колективним споживачем про надання послуги з постачання теплової енергії №525 від 01.11.2021р. в частині оплати наданих послуг.
Ухвалою суду від 24.12.2025р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.
13.01.2026р. до суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, де зазначає, що позивач ігнорує досудове врегулювання спору та постійно відмовляє Відповідачу в укладенні договору реструктуризації заборгованості, а також вказує на невірність розрахунків пені. Просить зменшити суму судового збору посилаючись на те, що ОК «ЖБК» РАССВЕТ-44» є неприбутковою організацією і посилається на п. 3 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», згідно якого суд може зменшити суму судового збору якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
20.01.2026р. до суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якому вказує, що Відповідач зазначає, що АКЦІОНЕРНЕ ТОВАРИСТВО «КРИВОРІЗЬКА ЕПЛОЦЕНТРАЛЬ» ігнорує досудове врегулювання спору та постійно відмовляє відповідачу в укладенні договору реструктуризації заборгованості, однак, жодного належного та допустимого доказу на підтвердження того що він звертався до Позивача із заявою про укладення договору реструктуризації відповідач не надав. Крім того вказує, що Відповідач у відзиві на позовну заяву зазначає про невірне нарахування Позивачем пені у зв`язку із порушенням норм Господарського кодексу України. Однак, 8 серпня 2025 року Господарський кодекс України офіційно втратив чинність. Правовідносини, які раніше регулювалися Господарським кодексом, підпадають під дію Цивільного кодексу України та спеціальних законів, отже посилання Відповідача на норми ГКУ є не обґрунтованими.
Відповідно до статті 248 Господарського кодексу України суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.
Положеннями пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 04.11.1950, ратифікованої Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 №475/97-ВР) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
З огляду на практику Європейського суду з прав людини, критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника.
Відповідно до пункту 10 частини третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України одним з основних засад господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.
Враховуючи достатність часу наданого сторонами для подання заяв по суті справи чи з процесуальних питань, суд вважає за можливе завершити розгляд справи.
Згідно з частиною четвертою статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з розглядом справи без виклику учасників справи, рішення прийнято без його проголошення.
Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті
ВСТАНОВИВ:

Державне підприємство "Криворізька теплоцентраль" 16.03.2017 перетворено у Публічне Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль", про що внесено відомості до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Відповідно до частини другої статті 108 Цивільного кодексу України Публічне Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль" є правонаступником Державного підприємства "Криворізька теплоцентраль".
У зв`язку з проведенням державної реєстрації змінено тип товариства з Публічного акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль" на Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль", про що 14.05.2018 внесено відомості до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.
Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль" є теплопостачальною організацією у розумінні Закону України "Про теплопостачання" як суб`єкт господарської діяльності, який має у користуванні теплогенеруюче обладнання та постачає споживачам теплову енергію.
Згідно з рішенням виконавчого комітету Криворізької міської ради №343 від 12.10.2011 "Про надання згоди на передачу окремих об`єктів теплопостачання від Комунального підприємства теплових мереж "Криворіжтепломережа" до Державного підприємства "Криворізька теплоцентраль" передано об`єкти теплопостачання у Довгинцівському, Жовтневому (Покровському), Інгулецькому та Саксаганському районах міста.
Таким чином, виконавцем послуги з постачання теплової енергії для будинку №4 за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Європейський є позивач Акціонерне товариство "Криворізька теплоцентраль".
01.11.2021р. між Акціонерним товариством "Криворізька теплоцентраль" та Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Рассвет-44» укладено Типовий договір з колективним споживачем про надання послуги з постачання теплової енергії №525.
Пунктом 5 Договору встановлено, що будинок обладнано вузлом (вузлами) комерційного обліку теплової енергії SKM заводський номер 034047. 
Виконавець забезпечує постачання теплової енергії у відповідній кількості та якості згідно з вимогами пунктів 1 і 2 цього договору до межі зовнішніх інженерних мереж постачання послуги виконавця та внутрішньобудинкових систем багатоквартирного будинку (будівлі) (п.7 Договору).
Контроль якісних та кількісних характеристик послуги здійснюється за показаннями вузла (вузлів) комерційного обліку теплової енергії та іншими засобами вимірювальної техніки (п.8 Договору).
Відповідно до п.10 Договору, обсяг спожитої у будинку послуги визначається як обсяг теплової енергії, спожитої в будинку за показаннями засобів вимірювальної техніки вузла (вузлів) комерційного обліку або розраховано відповідно до Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Мінрегіону від 22 листопада 2018 р. №315 (далі -Методика розподілу). Одиницею вимірювання обсягу спожитої послуги є гігакалорія (Гкал).
Пунктом 17 Договору визначено, що вартістю послуги є встановлений відповідно до законодавства тариф на теплову енергію, який визначається як сума тарифів на виробництво, транспортування та постачання теплової енергії. Станом на дату укладання цього договору тариф на теплову енергію становить 1 701,68 гривень за 1 Гкал з урахуванням ПДВ.
Розрахунковим періодом для оплати обсягу спожитої послуги є календарний місяць (п. 19 Договору).
Виконавець формує та надає колективному споживачу рахунок на оплату спожитої послуги не пізніше ніж за десять днів до граничного строку внесення плати за спожиту послугу (п.20 Договору).
Колективний споживач здійснює оплату за цим договором щомісяця не пізніше останнього дня місяця, що настає за розрахунковим періодом, що є граничним строком внесення плати за спожиту послугу (пункт 21 Договору).
За змістом частини 3 пункту 26 Договору, колективний споживач зобов`язаний оплачувати послугу за ціною/тарифом, встановленими відповідно до законодавства, у строки, встановлені цим договором.
Виконавець зобов`язаний забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість послуги згідно із законодавством та умовами цього договору, зокрема шляхом створення систем управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів (пп. 1. п.28 Договору).
Відповідно до п.29 сторони несуть відповідальність за невиконання умов цього договору відповідно до цього договору або закону.
Згідно з пунктом 32 Договору оформлення претензій колективного споживача щодо ненадання послуги, надання її не в повному обсязі або надання послуги неналежної якості здійснюється в порядку, визначеному статтею 27 Закону України "Про житлово-комунальні послуги".
Цей договір набирає чинності з моменту його підписання і діє протягом одного року з дати набрання чинності (пункт 39 договору).
Якщо за один місяць до закінчення строку дії цього договору жодна із сторін не повідомить письмово іншій стороні про відмову від договору, договір вважається продовженим на черговий однорічний строк (пункт 40 договору).
Як зазначає позивач, в будинку №4 встановлено комерційний прилад обліку теплової енергії SKM-1 заводський номер 034047.
Актом технічного огляду приладу обліку теплової енергії від 04.10.2022 року встановлена справність обчислювача після державної повірки, що підтверджується наявним в матеріалах справи свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 18.08.2025 року.
На виконання рішень Виконавчого комітету Криворізької міської ради Акціонерним товариством «Криворізька теплоцентраль» вчасно розпочато та закінчено опалювальний сезон 2024/2025 років.
Відповідно до актів передачі-прийняття теплової енергії (надання послуг):
- № 25218 від 31.01.2025р. Відповідачу у січні 2025 року поставлено 59,12 Гкал теплової енергії на суму 100 603,56грн. з ПДВ;
- №34212 від 28.02.2025р. Відповідачу у лютому 2025 року поставлено 61,13 Гкал теплової енергії на суму 104 023,94грн. з ПДВ;
- №39583 від 31.03.2025р. Відповідачу у березні 2025 року поставлено 71,19 Гкал теплової енергії на суму 121 142,88грн. з ПДВ.
Вищезазначені акти підписані Відповідачем без зауважать, що свідчить про те що Позивачем послуги надані и відповідності до умов Договори.
Так, Позивачем за спірний період Відповідачу надано послуги на загальну суму 325 770,38грн. Відповідачем частково сплачена вартість отриманих послуг у розмірі 100 603,56грн. У зв`язку з неповною сплатою Відповідачем отриманих послуг за період лютий - березень 2025 у нього утворилася заборгованість перед Позивачем у сумі 225 166,82грн., що і стало причиною звернення позивача з даною позовною заявою.
Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. 
Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).
Частиною першою статті 530 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо в зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до актів передачі-прийняття теплової енергії (надання послуг) та актів надання послуг з абонентського обслуговування у період з січня 2025 року по березень 2025 року Відповідачу нарахована плата за надані послуги на загальну суму 325 770,38грн.
Відповідачем було частково оплачені надані послуги у розмірі 100 603,56грн.
З урахуванням здійснених Відповідачем оплат заборгованість склала суму 225 166,82грн.
Суд зазначає, що під час розгляду справи відповідачем було погашено заборгованість за період лютий - березень 2025 року.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 231 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.
Господарський суд закриває провадження у справі з підстав відсутності предмету спору, якщо наявними в матеріалах справи доказами підтверджується відсутність предмета спору, зокрема, у випадку припинення його існування (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.
Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми можливе в разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до порушення провадження у справі, то зазначена обставина тягне за собою відмову в позові, а не закриття провадження у справі.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 13.06.2018 у справі №905/1584/15, від 06.03.2019 у справі №914/130/16.
Таким чином, зважаючи на те, що основна заборгованість відповідача погашена в повному обсязі під час розгляду справи, що не заперечується позивачем та відповідачем, суд вбачає підстави для закриття провадження у справі в частині стягнення з відповідача на користь позивача основного боргу в розмірі 225 166,82грн.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 Цивільного кодексу України).
Відповідно до вимог ст. 610 ЦК України, невиконання зобов`язання або його виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання, є порушенням зобов`язання.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема - сплата неустойки (ст. 611 Цивільного кодексу України).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ст. 612 Цивільного кодексу України).
Відповідно до положень ст. 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
За своєю правовою природою, неустойка (пеня, штраф) є видом забезпечення виконання зобов`язання.
Відповідно до пункту 30 Договору, у разі несвоєчасного здійснення платежів за послугу колективний споживач зобов`язаний сплатити пеню в розмірі 0,01 відсотка суми боргу за кожен день прострочення. Загальний розмір сплаченої пені не може перевищувати 100 відсотків загальної суми боргу.
У зв`язку з порушенням Відповідачем строків оплати за надані позивачем послуги, останній нарахував та просить суд стягнути пеню в розмірі 5 153,16грн., яка розрахована за загальний період прострочення оплати з 01.04.2025 року по 01.12.2025 року.
Відповідно ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошових зобов`язань на вимогу кредитора, зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також 3 відсотка річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
На підставі наведеної норми матеріального закону, Позивач розрахував та просить суд стягнути з Відповідача три проценти річних у розмірі 4 235,47грн. за період прострочення з 01.04.2025 року по 01.12.2025 року, а також, інфляційні втрати в розмірі 7 336,81грн. за аналогічний період.
Здійснивши перевірку наданих розрахунків, суд дійшов висновку, що визначення розміру пені, відсотків річних та інфляційних втрат здійснено Позивачем арифметично правильно.
Отже, вимоги позивача є обґрунтованими, підтвердженими матеріалами справи.
Щодо розстрочення суми нарахованих штрафних санкцій суд зазначає наступне.
Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України у разі необхідності у резолютивній частині також вказується про надання відстрочки або розстрочки виконання рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 239 Господарського процесуального кодексу України суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочити виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.
З огляду на вищевикладене, процесуальним законом передбачена можливість надання відстрочення або розстрочення виконання рішення суду під час його ухвалення, при цьому певні підстави наведені у ст. 331 Господарського процесуального кодексу України.
Згідно з абз. 1 ч. 3 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.
Відповідно до ч. 4 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України, вирішуючи питання про розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує:
1) ступінь вини відповідача у виникненні спору;
2) стосовно фізичної особи тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан;
3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Згідно з ч. 5 ст. 331 Господарського процесуального кодексу України розстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.
Вирішуючи питання про відстрочку чи розстрочку виконання рішення, зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.
Господарський процесуальний кодекс України не визначає переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнюють його виконання. Тому суд оцінює докази, що підтверджують указані обставини.
Правовий аналіз ч. 1 ст. 239 Господарського процесуального кодексу України свідчить, що вона не є імперативною та застосовується за визначених умов на розсуд суду. При вирішенні питання про можливість розстрочення виконання рішення суд бере до уваги майновий стан сторін і оцінює співвідношення розміру заявлених сум із розміром збитків, ураховує інтереси обох сторін. Необхідною умовою задоволення клопотання про розстрочення виконання рішення суду є з`ясування питання щодо дотримання балансу інтересів сторін, а тому мають досліджуватись та оцінюватись доводи та заперечення як позивача, так і відповідача, а також дотримуватись розумний строк розстрочення.
Відповідно до ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Для належного вирішення питання щодо надання розстрочки виконання судового рішення, господарським судам необхідно з`ясувати чи наявні у справі докази, які б підтверджували добросовісну поведінку відповідача і вжиття ним належних заходів для виконання рішення.
З огляду на матеріали справи, відповідач не надав доказів, які свідчать про наявність виняткових обставин, що ускладнюють виконання рішення суду або роблять його неможливим.
З огляду на викладене, правові підстави для задоволення заяви Відповідача про розстрочку виконання рішення суду відсутні. Водночас суд наголошує, що питання розстрочки може ставитися Відповідачем неодноразово.
Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
За приписами частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до частини 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
За приписами частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Європейський суд з прав людини у справі «Мантованеллі» проти Франції звернув увагу суду на те, що одним із складників справедливого судового розгляду у розумінні ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» є право на змагальне провадження.
Стаття 13 ГПК України передбачає, що судочинство у господарських судах України здійснюється на засадах змагальності сторін. Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод: кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
З урахуванням вищевикладених обставин справи, позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Щодо розподілу судових витрат.
Предметом позову є порушення Відповідачем своїх грошових зобов`язань перед Позивачем за договором про надання послуг, а тому відсутні законні підстави для зменшення судового збору.
Враховуючи викладене, а також те, що відповідач сплатив заборгованість після звернення позивача до суду, з відповідача на користь позивача підлягає стягненню 3 628,38грн. судового збору.
Керуючись статтями 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Закрити провадження в частині стягнення основного боргу у розмірі 225 166, 82грн. у зв`язку з відсутністю предмета спору.

В решті позов задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "РАССВЕТ-44", 50038, Дніпропетровська обл., м.Кривий Ріг, бул.Європейський, буд.4, код ЄДРПОУ 21928083 на користь Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль", 50014, м.Кривий Ріг, вул.Електрична, 1, код ЄДРПОУ 00130850 пеню у сумі 5 153,16грн., три проценти річних у сумі 4 235,47грн., інфляційні втрати у сумі 7 336,81грн.

Стягнути з Обслуговуючого кооперативу "Житлово-будівельний кооператив "РАССВЕТ-44", 50038, Дніпропетровська обл., м.Кривий Ріг, бул.Європейський, буд.4, код ЄДРПОУ 21928083 на користь Акціонерного товариства "Криворізька теплоцентраль", 50014, м.Кривий Ріг, вул.Електрична, 1, код ЄДРПОУ 00130850 судовий збір у розмірі 3 628,38грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 04.06.2026

Суддя С.П. Панна