Справа № 186/843/24
н/п 2/953/104/26 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

21 травня 2026 року
Київський районний суд м. Харкова у складі судді Вітюка Р.В.
за участю секретаря судового засідання Глазько С.О.,
представника відповідача Санькова Ю.В.
розглянув у м. Харкові в порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства "Сенс Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
УСТАНОВИВ:
Короткий зміст заявлених вимог
Акціонерне товариство "Сенс Банк" (далі – Банк) звернулось до суду з позовом до  ОСОБА_1 (далі – ОСОБА_1 ) про стягнення заборгованість за кредитним договором 631740373 у розмірі 193 929,66 грн та судового збору.
Позовна заява мотивована неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань із своєчасного повернення кредитних коштів.
11.02.2026 від позивача надійшли додаткові пояснення в яких він зазначив таке:
- між Банком та відповідачем укладено договір про відкриття відновлювальної кредитної лінії (продукт "RED") з лімітом, що станом на дату розрахунку склав 137 356,80 грн. Специфікою даного виду кредитування є те, що це револьверна кредитна лінія. На відміну від класичного строкового кредиту, де графік погашення тіла фіксований у часі, у кредитній картці графік погашення є гнучким і залежить від фактичного використання коштів клієнтом;
- механізм виникнення "Простроченого тіла кредиту" згідно з умовами Паспорта споживчого кредиту, який є невід`ємною частиною договору, позичальник зобов`язаний здійснювати щомісячні платежі. Пункт 5 Паспорта споживчого кредиту ("Порядок повернення кредиту") чітко встановлює обов`язок позичальника: "щомісячно, не менш ніж сума обов`язкового мінімального платежу 5 % від суми заборгованості, мінімум 50 грн";
- алгоритм формування прострочення в розрахунку: 1. Поточне тіло кредиту: Це сума коштів, якою клієнт фактично скористався. Поки клієнт вчасно вносить мінімальні платежі, ця сума обліковується як строкова заборгованість. 2. Настання дати платежу: щомісяця у розрахункову дату Банк виставляє вимогу сплатити 5 % від поточної заборгованості (тіла). 3. Виникнення простроченого тіла: якщо клієнт не сплачує обов`язковий мінімальний платіж (5 %) у встановлений строк, ця конкретна частина боргу переноситься з рахунку "строкової заборгованості" на рахунок "простроченої заборгованості";
- аналіз наданого до суду розрахунку заборгованості наочно демонструє наведений процес: до липня 2022 року (періоди 1 – 12): відповідач користувався коштами та частково вносив платежі. У графі "Прострочене тіло кредиту" суми відсутні або погашалися вчасно; період з 28.07.2022 до 27.08.2022 (період 13): відповідач повністю припинив вносити кошти (внесено 0,00 грн). Відповідно, Банк переніс частину поточного боргу, що відповідає обов`язковому платежу (5 %), у прострочення. У графі "Нараховано за поточний період" (щодо простроченого тіла) відображено суму 6 388,19 грн; період з 28.08.2022 до 27.09.2022 (період 14): платежів знову не надходило. До попереднього прострочення додалася нова несплачена частка тіла у розмірі 10 209,57 грн. Загальне прострочене тіло зросло до 16 597,76 грн;
-сума 97 372,90 грн, яка зазначена як "Заборгованість на кінець періоду" у графі "Прострочене тіло кредиту" (станом на 17.07.2023), є математичною сумою (накопиченням) усіх щомісячних обов`язкових платежів (по 5 % від залишку), які відповідач проігнорував та не сплатив протягом періоду з липня 2022 року по липень 2023 року;
-"Прострочене тіло кредиту" не є додатковим нарахуванням, штрафом чи комісією. Це частина фактично отриманих відповідачем коштів (основного боргу), строк повернення яких настав згідно з графіком (пункт 5 Паспорта кредиту), але які не були повернуті. Виділення цієї суми в окрему колонку є вимогою правил бухгалтерського обліку та слугує доказом систематичного порушення відповідачем умов договору. Загальна сума боргу не задвоюється, оскільки прострочене тіло є складовою загального залишку заборгованості.
Виклад позиції відповідача
17.12.2025 від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому він заперечив проти позовних вимог та просив відмовити в їх задоволенні.
Відзив на позов мотивовано таким:
-долучена до матеріалів справи копія акцепту АТ "Альфа-Банк" пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, не містить підпису відповідача;
-у матеріалах справи не міститься інформація про видачу картки, номер її не зазначений та яким чином відбувалися розрахунки. Також відсутня інформація щодо ліцензії позивача на здійснення діяльності з кредитування фізичних осіб;
-згідно зі змісту акцепту АТ "Альфа-Банк", зокрема, угода надана позичальнику у спосіб, обраний останнім у оферті на укладення цієї угоди. Проте, позивачем не представлено доказів заповнення відповідачем та підписання пропозиції (волевиявлення) – оферти на укладення договору про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії;
-розрахунок заборгованості не є документом первинного бухгалтерського обліку, а є одностороннім арифметичним розрахунком стягуваних сум, який відповідно повністю залежить від волевиявлення і дій однієї сторони (банку);
-матеріали справи не містять пропозиції (оферти) ОСОБА_1 , як позичальника, на укладення кредитного договору (угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії) від 28.07.2021 року № 631740373 з погодженням усіх істотних умов, зокрема, розміру кредитного ліміту, відсотків за користування кредитом, строку кредитування, тощо;
-акцепт пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, який міститься у матеріалах справи, не містить підпису ОСОБА_1 , тому сам по собі не доводить факту погодження між сторонами у письмовому вигляді істотних умов договору;
-погодження банком (Акцепт) обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії не свідчить про бажання іншої сторони – позичальника та волевиявлення відповідача на укладення кредитного договору;
-анкета-заява на отримання споживчого кредиту від 28.07.2021 року не може вважатись складовою кредитного договору, оскільки форма такого документу носить інформаційний характер та не є складовою кредитного договору.
30.03.2026 від представника відповідача надійшли додаткові пояснення, в яких він заперечив проти позову та вказав таке:
- у матеріалах справи відсутній кредитний договір № 631740373 від 28.07.2021 з підписом позичальника та відповідача по справі;
- замість кредитного договору, під таким номером та датою підписання, знаходяться наступні документи: оферта на укладення угоди про надання кредиту № 631740373, від 28.07.2021, обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії. В оферті зазначено, що ОСОБА_1 , як позичальник пропонує АТ "Альфа-Банк" укласти угоду про надання кредиту, обслуговування кредитної картки та відкриття відновлюваної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб. Однак кредитний договір не доданий, оскільки, він між сторонами взагалі не укладався. Про позиція це не договір;
- підписана позичальником по справі оферти про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг, не може бути підставою для стягнення з відповідача відсотків за користування кредитними коштами, оскільки дані в оферті не можуть розцінюватись як стандартна (типова) форма кредитного договору;
- посилається на висновки Верховного Суду у постановах від 16.08.2017 у справі № 305/529/15-ц, від 03.07.2019 року у справі № 342/180/17.
Процесуальні дії у справі
Київський районний суд м. Харкова Ухвалою від 24.09.2024 відкрив спрощене позовне провадження та призначив справу до розгляду.
05.12.2024 Київський районний суд м. Харкова заочним рішенням позовні вимоги задовольнив, стягнув з ОСОБА_1 на користь Банку заборгованості за угодою № 631740373 від 28.07.2021 у розмірі 193 929,66 грн, витрати зі сплати судового збору в розмірі 2 422,40 грн.
24.11.2025 до суду через систему "Електронний суд" надійшла заява представника відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення, у якій представник просив поновити ОСОБА_1 строк на подачу заяви про перегляд заочного рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2024 у справі № 186/843/24; переглянути заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2024 у справі № 186/843/24; скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2024 у справі № 186/843/24 та призначити справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Суд ухвалою від 09.12.2025 задовольнив клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку, поновив відповідний строк, заяву про перегляд заочного рішення задовольнити, скасувати заочне рішення від 05.12.2024 та призначив справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження на 12.01.2026. Встановив учасникам справи строки для реалізації процесуальних прав.
02.02.2026 до суду від представника відповідача надійшло клопотання про призначення економічної експертизи.
Суд ухвалою від 09.03.2026 відмовив у задоволенні клопотання представника відповідача у справі про призначення судово-економічної експертизи.
Розгляд справи відкладався, зокрема, до 21.05.2026.
21.05.2026 у судове засідання з`явився представник відповідача. Представник позивача у судове засідання не з`явився. Про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином шляхом направлення повісток до електронного кабінету, що підтверджується довідками суду про доставку електронного документу та відповідно до статей 128, 130 ЦПК України вважається належним повідомленням. Представник позивача подавав клопотання про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції, яке було задоволено судом, однак до відеоконференції не під 'єднався.
Представник відповідача вважав за можливе проводити розгляд у відсутність представника позивача.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею (частина перша статті 223 ЦПК України).
Суд, ураховуючи належне повідомлення позивача, забезпечення можливості участі в режимі відеоконференції, надання представником позивача усних пояснень у попередніх засіданнях, дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутність представника позивача.
У судовому засідання представник відповідача заперечив проти позову та просив відмовити в його задоволенні. Вказав, що відповідач погасив заборгованість навіть у більшому розмірі, а тому підстави для задоволення позову відсутні. щодо оферти вказав, що необхідно враховувати останню позицію викладену в поясненнях і такою вважає документ долучений до позову під назвою "паспорт споживчого кредиту".
Фактичні обставини, встановлені судом
Відповідно до довідки про ідентифікацію Банк підтверджує, що з клієнт ОСОБА_1 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , з яким укладено договір про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ "Сенс Банк", укладеного між Банком та клієнтом, ідентифікований АТ "Сенс Банк". Акцепт договору позичальником здійснено (підписання аналогом ЕЦП у формі одноразового ідентифікатора): одноразовий ідентифікатор – 6437; дата відправки ідентифікатора позичальнику – 28.07.2021; номер телефону / електронної пошти, на яку було відправлено ідентифікатор – 380992570501.
До матеріалів справи долучено копію паспорту споживчого кредиту підписаного зі сторони клієнта (споживача) ідентифікатором 6437 28.07.2021 ОСОБА_1 . Відповідно до розділів 3, 4, 5 (основні умови кредитування, інформація щодо орієнтовної реальної річної процентної ставки, порядок повернення кредиту) положень паспорту споживчого кредиту: тип кредиту – кредитування рахунку; мета отримання кредиту – споживчі цілі; сума ліміту кредиту – 131 000,00 грн, спосіб та строк надання кредиту – безготівковим шляхом; строк кредитування 12 місяців з можливістю пролонгації дій відновлювальної кредитної лінії; максимальна сума кредиту – 200 000,00 грн; процентна ставка відсотків річних – 35,99, тип процентної ставки – фіксована; строк внесення платежу – до 30 числа кожного місяця, починаючи з місяці наступного за місяцем відкриття картки; сума щомісячного платежу – 848 грн; орієнтовна реальна річна процентна ставка – 39,59 %. Порядок повернення – щомісячно, не менше ніж сума обов`язкового мінімального платежу 5 % від суми заборгованості, мінімум 50 грн.
Представник відповідача у судовому засіданні підтвердив факт підписання вказаного паспорту споживчого кредиту відповідачем і вказав, що фактично визнає його офертою, тобто пропозицією укласти договір, вчиненою відповідачем. Такі ж факти виклав в останніх письмових поясненнях, якій просив врахувати у судовому засіданні, як остаточні.
Відповідно до акцепту пропозиції на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії АТ "Альфа-Банк" приймає пропозицію ОСОБА_1 на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії (угода), яка є невід`ємною частиною договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ "Альфа-Банк". У акцепті зазначено детальні умови Угоди.
Згідно з п. 1 Акцепту тип кредиту – кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії (далі кредит або кредитна лінія). Найменування продукту: "RED". Мета кредиту – для особистих потреб. Опис послуги – надання Банком послуг клієнту з обслуговування кредитної картки, а також надання клієнту кредиту у вигляді відновлювальної кредитної лінії, протягом строку дії якої після повернення наданого Клієнту кредиту або його частини, Банк здійснює подальше кредитування клієнта у межах її ліміту шляхом надання траншів.
Відповідно до п. 2. Акцепту клієнту відкрито поточний рахунок з електронним платіжнім засобом у гривні (далі – Рахунок). Реквізити Рахунку будуть повідомлені клієнту окремо. Для клієнта випущена міжнародна платіжна карта MasterCard DEBIT WORLD строком дії 5 (п`ять років) з моменту випуску (далі – кредитна картка).
Пунктом 3 Акцепту передбачено умови надання кредитної лінії, згідно з якими суму встановленої кредитної лінії складає 131 000,00 гривень. Максимальна сума кредиту (кредитної лінії) складає 200 000 грн. Процентну ставку за користування кредитною лінією для торгових операцій та/або операцій зняття готівки пропоную встановити у розмірі 35,99 %. Тип процентної ставки – фіксована. Зміна процентної ставки за користування кредитної лінії можлива за умови укладення між сторонами відповідної угоди. Сума кредиту, що може бути доступна клієнту в будь-який час протягом строку дії кредитної лінії та Угоди у межах ліміту кредитної лінії, вказаного в цьому акцепті пропозиції на укладення Угоди (далі – акцепт) повідомляється Банком клієнту у порядку, Платежі з повернення кредиту здійснюватимуться відповідно до договору. Примірний графік та розрахунок сукупної вартості наведені в Тарифах, які є невід`ємною частиною договору та розміщені на сайті Банку: www.alfabank.ua. Протягом строку дії Угоди тарифи та комісії за кредитом, можуть бути змінені в порядку, передбаченому договором. Банк щомісячно в останній день розрахункового періоду здійснюватиме договірне списання грошових коштів з рахунку № НОМЕР_2 , в розмірах, що необхідні для щомісячної оплати страхового платежу (у разі його наявності) згідно з умовами договору.
Згідно з випискою по рахунку з кредитною карткою WORLD DEBIT MasterCard (договір № 631740373), ОСОБА_1 користувався наданими коштами в період з 28.07.2021 до 17.07.2023, рахунок № НОМЕР_2 ; ліміт кредиту – 137 356,80 грн; усього витрат – 257 574,45 грн; всього надходжень – 51 652,56 грн; поточна сума заборгованості – 195 124,66 грн. У виписці наведено деталізований рух коштів (зняття готівки, оплати товарів, нараховані проценти, поповнення рахунку тощо).
Відповідно до розрахунку заборгованості: загальна заборгованість – 193 929,66 грн, з яких: прострочене тіло кредиту – 97 372,90 грн; відсотки за користування кредитом – 19 013,25 грн; тіло кредиту – 74 884,22 грн; овердрафт (несанкціонована заборгованість) – 2 659,29 грн.
Згідно з копією витягу з державного реєстру банків Акціонерне товариство "Сенс Банк": номер банківської ліцензії 61; дата банківської ліцензії 0112.2022; статус – чинна; дата запису – 01.12.2022; підстава внесення – зміна найменування з Акціонерного товариства "Альфа-Банк" на Акціонерне товариство "Сенс Банк".
Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права
Між сторонами склались кредитні правовідносини. Спір у справі стосується належного виконання зобов`язання щодо сплати заборгованості. При цьому відповідач не заперечує факт укладення договору і факт отримання коштів від позивача, зокрема, представник відповідача у судовому засіданні вказав, що відповідач визнає факт звернення з пропозицією (офертою, яку фактично визнає паспорт споживчого кредиту), але зазначає, що йому не було доведено умови договору щодо сплати процентів, а тому вважає такі неправомірними.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони, або надсилалися ними до інформаційно-комунікаційної системи, що використовується сторонами. У разі якщо зміст правочину зафіксований у кількох документах, зміст такого правочину також може бути зафіксовано шляхом посилання в одному з цих документів на інші документи, якщо інше не передбачено законом. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди (ч. 1 ст. 638 ЦК України).
За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до частини першої статті 641 ЦК України пропозицію укласти договір (оферту) може зробити кожна із сторін майбутнього договору.
Відповідь особи, якій адресована пропозиція укласти договір, про її прийняття (акцепт) повинна бути повною і безумовною (частина перша статті 642 ЦК України).
Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції (частина перша статті 640 ЦК України).
З матеріалів справи вбачається, що сторони уклали угоду обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631740373 шляхом пропозиції (оферти) відповідача та прийняття (акцепту) Банком відповідно до положень статей 207, 641, 642 ЦК України. Оферта підписана відповідачем одноразовим ідентифікатором 6437 28.07.2021, що підтвердив представник відповідача у судовому засіданні.
Суд у цій справі враховує пояснення представника відповідача, який зазначив, що відповідач визнає, що паспорт споживчого кредиту є його офертою (пропозицією) до Банку укласти договір. За таких обставин, суд, з урахуванням пояснень представника відповідача, визнає, що між сторонами склались правовідносини з відкриття рахунку та встановлення кредитного ліміту для користування коштами. На користь такої обставини вказує наявність у Банку даних відповідача (паспортні дані, РНОКПП) у паспорті споживчого кредиту, акцепті. Жодних доказів на підтвердження звернення із заявами про неправомірне використання даних відповідача останній не надав (звернення до поліції, порушення кримінальної справи тощо).
При цьому суд зазначає, що в оферті та в акцепті щодо укладення договору повинна бути чітко виражена воля осіб щодо істотних умов договору (подібний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 523/6003/14-ц).
Як вбачається з паспорту споживчого кредиту (яку відповідач трактує, як оферту), підписаного одноразовим ідентифікатором відповідачем, у ньому містяться усі істотні умови договору споживчого кредитування (найменування та місцезнаходження кредитодавця, прізвище, ім`я, по батькові та місце проживання споживача (позичальника); тип кредиту; загальний розмір наданого кредиту; порядок та умови надання кредиту; строк, на який надається кредит; процентна ставка за кредитом; порядок повернення кредиту та сплати процентів за користування споживчим кредитом (стаття 12 Закону України "Про споживче кредитування").
Аналогічні дані (умови) відображені в акцепті Банку, тобто матеріали справи містять докази узгодження сторонами істотних умов договору в оферті та акцепті, умови, яких є ідентичними щодо суми кредиту (131 000,00 грн), максимальної суми кредиту (200 000,00 грн), процентної ставки 35,99 грн, строк кредитування (12 місяців) з можливістю пролонгації. На підтвердження обставин укладення договору також вказує факт його виконання, а саме відкриття рахунку, використання коштів відповідачем, часткового повернення, тобто вчинення учасниками правовідносин конклюдентних дій з виконання умов договору.
За таких обставин, суд відхиляє посилання відповідача щодо відсутності умов договору стосовно обов`язку зі сплати процентів та їх розміру.
При цьому суд звертає увагу відповідача, що згідно з пунктом 1-1 частини першої статті 1 Закону України "Про споживче кредитування" договір про споживчий кредит - вид кредитного договору, за яким кредитодавець зобов`язується надати споживчий кредит у розмірі та на умовах, встановлених договором, а споживач (позичальник) зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти за користування кредитом на умовах, встановлених договором.
Тобто зміст споживчого кредитування полягає в надані Банком позичальнику у користування коштів, яким зобов`язується їх повернути та сплатити проценти зі їх користування. Доказів узгодження інших процентів з наданням відповідних доказів (угоду, паспорту споживчого кредиту, оферти в яких узгоджені інші умови) відповідач не надав.
У постановах Верховного Суду від 29.01.2021 у справі № 922/51/20, від 21.01.2026 у справі № 357/16597/23 суд касаційної інстанції наголосив на необхідності застосування стандартів доказування та зауважив, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Водночас цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню так, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від стандарту "достатність доказів", підкреслює необхідність зіставлення судом доказів, які надають позивач та відповідач. Отже, на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на необхідність врахування загальних засад цивільного законодавства, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 ЦК Украйни).
Однією із основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність (пункт 6 статті 3 ЦК України) і дії учасників приватних правовідносин мають бути добросовісними (постанова Верховного Суду від 25.06.2025 у справі № 758/9543/22).
Добра совість – це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10.04.2019 у справі № 390/34/17, від 11.11.2019 у справі № 337/474/14-ц).
З урахуванням того, що норми цивільного законодавства мають застосовуватися із врахуванням добросовісності, то принцип добросовісності не може бути обмежений певною сферою (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11.12.2023 у справі № 463/13099/21, від 19.02.2024 у справі № 567/3/22).
Норми закону полягають в наступному: жити чесно, не ображати інших, кожному віддавати по заслугах. Змусити жити за принципами навряд чи можливо. Але коли виникає судовий спір, то учасники цивільного обороту мають розуміти, що їх дії (бездіяльність) чи правочини можуть бути піддані оцінці крізь призму справедливості, розумності, добросовісності (див., зокрема, постанову Верховного Суду від 14.05.2024 у справі № 357/13500/18, постанову Верховного Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 09.09.2024 у справі № 466/3398/21).
Отже, за встановленими обставинами та наданими доказами, на переконання суду та обставина, що сторони уклали угоду обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії з узгодженням таких істотних умов, як кредитний ліміт, строк кредитування та проценти за користування кредитними коштами, є більш вірогідними (мали місце), аніж не були, оскільки матеріали справи містять пропозицію та її прийняття з однаковими умовами кредитування, докази користування та часткового повернення кредитних коштів. При цьому матеріали справи не містять жодного доказу звернення відповідача із запереченнями щодо розміру процентів (листування з банком, звернення з вимогою припинити, розірвати правовідносини тощо), порядку їх нарахування, при тому, що правовідносини між сторонами були достатньо тривалими (з 2021 року до 2024, тобто понад два роки).
Поведінка учасників цивільного обороту (правовідносин) має бути добросовісною та очевидною. Жодних дій на підтвердження заперечення відповідачем розміру процентів та взагалі факту їх нарахування матеріали справи не містять і відповідач не надав, а тому його доводи щодо не узгодження (не розумінні) наявності обов`язку зі сплати процентів, з урахуванням засади добросовісності, не можуть бути визнані обґрунтованими.
Суд відхиляє посилання відповідача на висновки, викладені у постановах Верховного Суду України у від 16.08.2017 у справі № 305/529/15-ц, Великої Палати Верховного Суду від 03.07.2019 року у справі № 342/180/17 з огляду на відмінність фактичних обставин справи.
Так, у справі № 305/529/15-ц виходив з наявності судового рішення в іншій справі про встановлення факту неукладеності кредитного договору та врахування такого у якості преюдиції. Натомість у цій справі, відсутнє судове рішення про визнання неукладеним кредитного договору між сторонами і вказана обставина оцінюється на підставі наданих доказів, які, на переконання суду з урахуванням стандарту доведення у цивільному судочинстві, вказують на те, що скоріше така обставина мала місце.
У справі № 342/180/17 суд касаційної інстанції виходив з того, що без наданих підтверджень про конкретні запропоновані відповідачці Умови та правила банківських послуг, відсутність у анкеті-заяві домовленості сторін про сплату відсотків за користування кредитними коштами, пені та штрафів за несвоєчасне погашення кредиту, надані банком Витяг з Тарифів та Витяг з Умов не можуть розцінюватися як стандартна (типова) форма, що встановлена до укладеного із відповідачкою кредитного договору, оскільки достовірно не підтверджують вказаних обставин. Натомість за обставинами справи, яка розглядається, усі істотні умови договору щодо розміру кредиту, максимально можливого розміру, процентів за користування кредитом, строк кредитування викладено в оферті та акцепті сторін, відповідно обставини є відмінними.
Відповідно до частини першої 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина перша статті 1049 ЦК України).
З наданих виписки по особовому рахунку та розрахунку заборгованості за укладеною угодою №631740373 від 28.07.2021 вбачається, що станом на 17.07.2023 ОСОБА_1 має заборгованість у розмірі 193 929,66 грн.
Тобто, Банк виконав взяті на себе зобов`язання за угодою своєчасно та повністю, надавши ОСОБА_1 в розпорядження платіжну картку із встановленням кредитного ліміту, однак в порушення ст. 509, 526, 1048, 1049, 1054 ЦК України та умов договору відповідач зобов`язання належним чином не виконав, внаслідок чого у останнього перед позивачем утворилась заборгованість.
При цьому суд відхиляє посилання відповідача щодо здійснення погашення кредиту у більшому розмірі ніж навіть заявлено до стягнення, оскільки суд перевірив виписку по рахунку відповідача та встановив, що відповідачем було здійснено погашення в розмірі 51 652,56 грн, а всього витрачено 257 574,45 грн. Доказів повернення Банку коштів у розмірі більшому ніж 51 652,56 грн (фіскальних чеків, меморіальних ордерів, платіжних доручень, виписки тощо) відповідач не надав, а тому таке посилання визнається безпідставним. Свого контррозрахунку відповідач не надав.
У справах про стягнення кредитної заборгованості кредитор повинен довести виконання ним своїх обов`язків за кредитним договором, а саме надання грошових коштів (кредиту) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник - повернення грошових коштів у розмірі та на умовах, визначених договором (див. постанову Верховного Суду від 30.11.2022 у справі № 334/3056/15).
При цьому як зазначено у постанові Верховного Суду від 08.06.2022 № 913/618/21, у справі про стягнення заборгованості, доказувати факт здійснення відповідачем оплати, заявленої позивачем до стягнення, має саме відповідач, а не позивач.
Висновки за результатами розгляду заяви
Отже, позовні вимоги Акціонерного товариства "Сенс Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості підлягають задоволенню у повному обсязі.
Судові витрати
Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 141 ЦПК України, у зв`язку з чим з відповідача на користь АТ "Сенс Банк" підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2 422,40 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263 – 265, 354, 355 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
1. Позовні вимоги Акціонерного товариства "Сенс Банк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.
2. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Сенс Банк" суму заборгованості за угодою № 631740373 від 28.07.2021 в розмірі 193 929 (сто дев`яносто три тисячі дев`ятсот двадцять дев`ять) гривень 66 копійок.
3. Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства "Сенс Банк" витрати по сплаті судового збору в розмірі 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять два) гривень 40 копійок.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення складено 22.05.2026.
Учасники справи:
Позивач: Акціонерне товариство "Сенс Банк" (адреса: 03150, м. Київ, вул. Велика Васильківська, буд. 100, код ЄДРПОУ 23494714).
Відповідач:  ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ).

Суддя           Роман ВІТЮК