Справа № 215/3038/26 
2/215/2982/26 

Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2026 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області

у складі: головуючого, судді - Демиденка Ю.Ю. 
за участю: секретаря - Мироненко А.О.

розглянувши в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в загальному позовному провадженні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ часток та визнання права власності,-

УСТАНОВИВ:

21.04.2026 позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з даною позовною заявою.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач ОСОБА_1 вказує, що їй та її синові - відповідачу у справі ОСОБА_2 на праві спільної сумісної власності належить кожному по 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 . Водночас, відповідач ОСОБА_2 у 2010 році виїхав на постійне місце проживання до Російської Федерації, де на теперішній час постійно проживає. Повертатись до України відповідач не планує, оскільки має сім`ю та житло закордоном. З моменту переїзду відповідача до Російської Федерації, позивач ОСОБА_1 безперервно більше 10 років відкрито володіє та користується його часткою у спірній квартирі, систематично сплачує за комунальні послуги, зробила ремонт, всіляко поліпшує житлові умови.
На підставі викладеного, позивач ОСОБА_1 просить суд: виділити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру  АДРЕСА_1 , що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кожному належить по 1/2 частки у вказаній квартирі; визнати за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на 1/2 частку квартири  АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_2 .
Позивач  ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала письмову заяву про розгляд справи за її відсутності, позов підтримує, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи був повідомлений у встановленому законом порядку, відзив на позов не надав, у зв`язку з чим ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 29.05.2026 постановлено проводити заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що позивачу ОСОБА_1 та відповідачу ОСОБА_2 належить на праві спільної сумісної власності квартира АДРЕСА_1 (а.с.6).
Згідно ч.2 ст.372 ЦК України, у разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.
Таким чином, позивачу  ОСОБА_1  та відповідачу  ОСОБА_2 належить кожному по 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 . 
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Так, набути право власності на майно за набувальною давністю може будь-який учасник цивільних правовідносин, якими за змістом статті 2 Цивільного кодексу України є фізичні особи та юридичні особи, держава Україна, Автономна Республіка Крим, територіальні громади, іноземні держави та інші суб`єкти публічного права. 
Відповідно до статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Згідно з частиною першою статті 344 ЦК України особа, яка добросовісно заволоділа чужим майном і продовжує відкрито, безперервно володіти нерухомим майном протягом десяти років або рухомим майном - протягом п`яти років, набуває право власності на це майно (набувальна давність), якщо інше не встановлено ЦК України.
При вирішенні спорів, пов`язаних із набуттям права власності за набувальною давністю, суди повинні враховувати, зокрема, таке: володіння є добросовісним, якщо особа при заволодінні чужим майном не знала і не могла знати про відсутність у неї підстав для набуття права власності; володіння визнається відкритим, якщо особа не приховувала факт знаходження майна в її володінні. Вжиття звичайних заходів щодо забезпечення охорони майна не свідчить про приховування цього майна; володіння визнається безперервним, якщо воно не переривалось протягом всього строку набувальної давності. 
Набуття права власності на чужі речі можливе лише за наявності наступних умов: законний об`єкт володіння, добросовісність володіння, відкритість володіння, давність володіння та його безперервність (строк володіння). 
Тобто, набуття права власності за набувальною давністю можливе лише за наявності всіх вказаних умов у сукупності.
Дана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.05.2019 у справі №910/17274/17.
Відповідно до ч.ч.2, 5 ст.12 ЦПК України, учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч.ч.1, 5 ст.81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Із долученого позивачем ОСОБА_1 до матеріалів справи акту з місця її проживання вбачається, що вона з 2010 року безперервно більше 10 років відкрито володіє та користується належною відповідачу часткою квартири, систематично сплачує за комунальні послуги, зробила ремонт, всіляко поліпшує житлові умови, в той час як відповідач ОСОБА_2 з 2010 року в спірній квартирі не проживає, оскільки виїхав на постійне місце проживання за кордон (а.с.9).
Таким чином, суд вважає доведеними позивачем ОСОБА_1 факти законності, добросовісності та відкритості володіння більше 10 років належною відповідачу ОСОБА_2 1/2 часткою квартири АДРЕСА_1 . 
Враховуючи, наявність достатніх доказів на підтвердження позовних вимог ОСОБА_1 , суд вважає необхідним позов задовольнити.
Керуючись ст.ст.12, 13, 206 ч.4, 247 ч.2, 263-267, 273, 274 ч.4, 280-283 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ часток та визнання права власності – задовольнити.
Виділити частки у праві спільної сумісної власності на квартиру  АДРЕСА_2 , що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 кожному належить по 1/2 часки у вказаній квартирі. 
Визнати за ОСОБА_1 право власності за набувальною давністю на квартиру 1/2 частку квартири  АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_2 . 
Повне рішення складено 29.05.2026. 
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивачем заочне рішення суду може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Відповідачем заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження – якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Учасники справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_3 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_3 .

СУДДЯ: