ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
8-й під`їзд, Держпром, майдан Свободи, 5, м. Харків, 61022 
тел. приймальня (057) 705-14-14, тел. канцелярія 705-14-41, факс 705-14-41 
_______________________________________________________________________

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2026 р.	м. Харків	Справа № 922/926/26	

Господарський суд Харківської області у складі:
судді Жиляєва Є.М. 
при секретарі судового засідання Деркач П. О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу 
за позовом 	Куп`янської окружної прокуратури (63601, Харківська обл., смт. Шевченкове, вул. Центральна, 9а) в інтересах держави, в особі Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (63701, Харківська обл., м. Куп`янськ, пр-т. Конституції, 3) 	
до 	1. Комунального некомерційного підприємства "Куп`янське територіальне медичне об`єднання" Куп`янської міської ради Харківської області (63701, Харківська обл., м. Куп`янськ, вул. Лікарняна, 2),  2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Софт" (20702, Черкаська обл., м. Сміла, вул. Ольги Олійник, 6) 	
про 	визнання недійсними додаткових угод та стягнення 541017,32 грн.  	
за участю представників:
прокурора - Ковпик О.С., службове посвідчення №083665 від 02.12.2025,
позивача - не з`явився,
відповідача 1 - не з`явився,
відповідача 2 - Атопкін С.В., ордер серії СА №1161434 від 25.05.2026, 

ВСТАНОВИВ:

Куп`янська окружна прокуратура в інтересах держави, в особі Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області звернулася до Господарського суду Харківської області з позовом до відповідачів: 1. Комунального некомерційного підприємства "Куп`янське територіальне медичне об`єднання" Куп`янської міської ради Харківської області; 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Скай Софт", в якому просить суд:
- визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 16.05.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- визнати недійсною додаткову угоду № 4 від 12.06.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- визнати недійсною додаткову угоду № 5 від 10.07.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- визнати недійсною додаткову угоду № 6 від 06.08.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- визнати недійсною додаткову угоду № 7 від 09.09.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- визнати недійсною додаткову угоду № 8 від 14.10.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- визнати недійсною додаткову угоду № 9 від 11.11.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- визнати недійсною додаткову угоду № 10 від 06.12.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 від укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
- стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545) на користь Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (код ЄДРПОУ 44758728) безпідставно надмірно сплачені кошти у сумі 541017,32 грн (п`ятсот сорок одна тисяча сімнадцять гривень тридцять дві копійки).
Також до стягнення заявлені судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 27971,41 грн.
Ухвалою господарського суду Харківської області від 25.03.2026 у справі № 922/926/26 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 21.04.2026 на 10:20.
09.04.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача 1 надійшов відзив на позовну заяву (вх. №8505), який досліджено та приєднано до матеріалів справи.
13.04.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. №8800), яку досліджено та приєднано до матеріалів справи.
17.04.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшли письмові пояснення (вх. №9285), які досліджено та приєднано до матеріалів справи.
20.04.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача 1 надійшло клопотання про проведення підготовчого засідання та розгляду справи по суті без участі представника відповідача 1 (вх. №9457), яке досліджено та приєднано до матеріалів справи.
20.04.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача 1 надійшли заперечення на відповідь на відзив (вх. №9455), які досліджено та приєднано до матеріалів справи.
Протокольною ухвалою господарського суду Харківської області від 21.04.2026 відкладено підготовче засідання на 12.05.2026
Ухвалою господарського суду Харківської області від 12.05.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу № 922/926/26 до судового розгляду по суті на 26.05.2026 о 12:00.
21.05.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від прокурора надійшли додаткові пояснення (вх. №12278), які досліджено та приєднано до матеріалів справи.
25.05.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача 2 надійшло клопотання про повернення зі стадії розгляду по суті до стадії підготовчого провадження та зупинення провадження у справі (вх. №12588).
25.05.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача 2 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх. №12618), мотивоване зайнятістю уповноваженого представника в іншому судовому процесі.
25.05.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача 2 надійшло клопотання про повернення зі стадії розгляду по суті до стадії підготовчого провадження та зупинення провадження у справі (вх. №12598).
26.05.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від прокурора надійшли заперечення на клопотання відповідача 2 про зупинення провадження у справі.
Протокольною ухвалою господарського суду Харківської області від 26.05.2026 у клопотаннях відповідача 2 про повернення зі стадії розгляду по суті до стадії підготовчого провадження та зупинення провадження у справі (вх. №12588 від 25.05.2026) та (вх. №12598 від 25.05.2026) відмовлено, клопотання відповідача 2 про відкладення розгляду справи (вх. №12618 від 25.05.2026) задоволено та оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 09.06.2026 о 12:20 год.
02.06.2026 через загальний відділ діловодства суду через підсистему "Електронний суд" від відповідача 2 надійшло клопотання про долучення додаткових документів до матеріалів справи (вх. №13311), яке досліджено та приєднано до матеріалів справи
Прокурор у судове засідання 09.06.2026 з`явився, поданий позов підтримав повністю з підстав, викладених у позовній заяві, просив суд позов задовольнити повністю.
Позивач у підготовче засідання 09.06.2026 не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка про доставку електронного листа, а саме: "Ухвала-повідомлення" від 26.05.2026 до електронного кабінету позивача підсистеми "Електронний суд".
Відповідач 1 у підготовче засідання 09.06.2026 не з`явився, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлений своєчасно та належним чином, про що свідчить наявна в матеріалах справи довідка про доставку електронного листа, а саме: "Ухвала-повідомлення" від 26.05.2026 до електронного кабінету відповідача 1 підсистеми "Електронний суд".
Відповідач 2 у підготовче засідання 09.06.2026 з`явився, проти позову заперечив повністю з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.
Відповідно до частини 1, 2 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.
У даному разі, матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень та надано достатньо часу для підготовки до судового засідання тощо. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовні вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Щодо обґрунтованості підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, суд виходить з наступного. 
Відповідно до ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”, представництво прокуратурою інтересів держави в суді полягає у здійсненні прокурорами від імені держави процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів держави у випадках та порядку, встановлених законом.
Згідно з ч. 1 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”, представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 23 зазначеного Закону, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Інтереси держави у сфері публічних закупівель полягають в ефективному використанні бюджетних коштів, дотриманні цілей бюджетних процедур, забезпеченні доступу до участі у публічних закупівлях та конкурентному обранні переможців торгів.
Зазначене кореспондується з положеннями п. п. 4, 6 ч. 1 ст. 7 БК України, за якими бюджетна система України ґрунтується на принципах ефективності та результативності - при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів. Частиною 3 статті 4, частиною 4 статті 53 ГПК України встановлено, що до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Порушення зазначених інтересів держави полягає у незаконному укладенні спірних додаткових угод до договору що, у свою чергу, призвело до неправомірної зміни істотних умов договору та підвищення ціни за одиницю товару, безпідставного витрачання бюджетних коштів.
Такі дії створюють загрозу фінансово-економічній безпеці держави, порушують порядок проведення публічних закупівель, порушують принципи максимальної економії, ефективності та добросовісної конкуренції, надають підстави для корупційних проявів.
Так, згідно з ч. 1 ст. 5 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України ґрунтується на таких принципах: ефективності та результативності - при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.
Порушення вимог Закону України “Про публічні закупівлі” унеможливлює раціональне та ефективне використання бюджетних коштів і здатне спричинити істотної шкоди інтересам держави. Держава намагається створити умови для ефективного використання бюджетних коштів при закупівлі товарів, робіт та послуг, створюючи відповідні механізми при проведенні закупівель, які закладені у цьому Законі. Дотримуватися цих правил повинні всі учасники процедур закупівель.
За змістом положень ч. 1 ст. 45 та ч. 2 ст. 4 ГПК України сторонами в судовому процесі є юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, а також державні органи.
За змістом абз. 2 п. 43 Порядку розпорядники мають право провадити діяльність виключно в межах бюджетних асигнувань, затверджених кошторисами, планами асигнувань загального фонду бюджету, планами надання кредитів із загального фонду бюджету, планами спеціального фонду.
Згідно зі ст. 26 Бюджетного кодексу України контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (пункт 3 частини 1 статті 26).
У п. 5.5 Договору № 40 від 24.04.2024 закріплено, що його фінансування здійснюється за рахунок місцевого бюджету.
Таким чином, прокурором у позові зазначено про те, що оскільки витрати на оплату електричної енергії за Договором № 40 від 24.04.2024, укладеним між КНП “Куп`янське ТМО” (код ЄДРПОУ 42582687) з ТОВ “СКАЙ СОФТ” (код ЄДРПОУ 32654545), здійснювалися за рахунок коштів місцевого бюджету, тобто бюджету Куп`янської міської територіальної громади, то було безпідставно витрачено бюджетні кошти саме Куп`янської міської територіальної громади.
Відтак, враховуючи, що виконання договору здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету, порушення, допущені при його укладенні, призводять до порушення майнових прав Куп`янської міської територіальної громади в особі Куп`янської міської ради Харківської області.
Відповідно до підпункту 2 пункту “а” частини першої статті 27 цього ж Закону до відання виконавчих органів міських, селищних та сільських рад належать повноваження щодо забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку відповідної території, ефективного використання природних, трудових і фінансових ресурсів.
Таким чином, саме на Куп`янську міську раду (яка діє від імені Куп`янської міської територіальної громади) покладаються функції контролю за ефективністю використання фінансових ресурсів місцевого бюджету, в тому числі при проведення публічних закупівель, а тому остання в даному випадку становитиме собою орган, уповноважений на виконання функцій захисту інтересів держави (місцевого самоврядування) в розумінні Закону України “Про прокуратуру”.
Разом з цим, указом Президента України від 27.10.2022 № 737/2022 “Про утворення військових адміністрацій населених пунктів у Харківській області” утворено Куп`янську міську військову адміністрацію Куп`янського району Харківської області.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 30.12.2020 по справі № 805/4361/17-а зазначив, що публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.
Правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.
У такому випадку також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.
Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.
Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибулого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи, що і відбулося у даному випадку.
Відповідно до ч. 1 ст. 15 Закону України “Про правовий режим військового стану” військові адміністрації у своїй діяльності керуються Конституцією України, законами України “Про оборону України”, “Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію”, “Про критичну інфраструктуру”, цим Законом та іншими нормативно-правовими актами. Повноваження військових адміністрацій здійснюються ними в порядку, визначеному законами України для здійснення повноважень відповідних місцевих державних адміністрацій та органів місцевого самоврядування, з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.
Пунктами 2, 5, 10 ч. 2 ст. 15 Закону визначено, що військові адміністрації населених пунктів на відповідній території здійснюють повноваження із: забезпечення ефективного використання природних, трудових і фінансових ресурсів; складання та затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього, забезпечення виконання відповідного бюджету; управління об`єктами житлово-комунального господарства, побутового, торговельного обслуговування, транспорту і зв`язку, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, забезпечення їх належного утримання та ефективної експлуатації, необхідного рівня та якості послуг населенню.
Враховуючи викладене, окружна прокуратура звертається до суду в інтересах держави в особі Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, яка наразі і є уповноваженим органом на виконання функцій держави у спірних правовідносинах.
Проте, прокурором у позові наголошено про те, що Куп`янською міською військовою адміністрацією заходи щодо визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання електричної енергії та стягнення безпідставно сплачених коштів не вживалися, незважаючи на лист Куп`янської окружної прокуратури Харківської області № 60-287вих-26 від 16.01.2026, яким повідомлено про виявлені порушення законодавства.
Так, згідно з отримаю відповіддю № 3.5/623 від 11.02.2026 на вищезазначений лист Куп`янська міська військова адміністрація не вбачає достатніх правових підстав для оскарження Додаткових угод щодо зміни ціни на електричну енергію та стягнення надмірно сплачених коштів в судовому порядку.
Пунктом 5.6 постанови Верховного Суду від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18 вказано, що представництво прокурором у суді законних інтересів держави здійснюється у разі, якщо захист цих інтересів не здійснює, або неналежним чином здійснює відповідний орган. Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.
Відповідну правову позицію викладено в постановах Верховного Суду від 18.04.2019 у справі № 906/506/18, від 11.04.2019 у справі № 904/583/18, від 13.02.2019 у справі № 914/225/18, від 21.05.2019 у справі № 921/31/18.
Враховуючи викладене, прокурор набуває право на реалізацію своїх функцій, визначених законом, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захист або здійснює його неналежно.
При цьому “нездійснення або неналежне здійснення суб`єктом владних повноважень своїх функцій” обґрунтовується та доводиться прокурором у кожному конкретному випадку самостійно з огляду на конкретні обставини справи.
“Не здійснення захисту” виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
“Здійснення захисту неналежним чином” виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є належною.
“Неналежність” захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Так, розглядаючи питання обґрунтування прокурором підстав представництва інтересів держави у суді, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наголошено, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу. При цьому бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Аналогічна правова позиція висловлювалась неодноразово, зокрема у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 10.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 17.10.2018 у справі № 910/11919/17.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло і з власності держави), а також таких чинників як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, і, якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.
Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Верховним Судом у постанові від 10.06.2021 у справі № 910/114/19 висловлено позицію про те, що визначене положеннями Закону України “Про публічні закупівлі” спеціальне законодавче регламентування процедури закупівлі товарів, робіт і послуг для потреб держави хоч і має на меті створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, розвиток добросовісної конкуренції і запобігання проявам корупції, проте одночасно слугує захисту інтересів держави, а тому така процедура спрямована, перш за все, на задоволення потреб держави у певних групах товарів, робіт і послуг в особі конкретних замовників, які фінансуються за рахунок бюджетних коштів.
Відтак, прямий інтерес держави полягає у неухильному дотриманні учасниками процедури закупівлі та замовником встановлених Законом України “Про публічні закупівлі” вимог.
Проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.
Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду від по справі № 912/989/18.
Використання бюджетних коштів з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу виконавчої влади, що в свою чергу завдає шкоду інтересам держави, яка, згідно статті 6 Конституції України, здійснює свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.
Проведення процедури публічних закупівель та укладення додаткових угод, які суперечать вимогам законодавства, порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.06.2023 у справі №905/1907/21 вказала, зокрема, що у відносинах щодо розрахунків з постачальником за договором заклад, який є розпорядником бюджетних коштів, виступає не як суб`єкт владних повноважень, а як сторона у зобов`язальних правовідносинах.
На переконання прокурора, у даному випадку кошти у сумі 541 017,32 грн, які належить сплатити ТОВ “Скай Софт” як безпідставно збережені, підлягають сплаті саме до бюджету Куп`янської міської територіальної громади, з якого наразі фінансуються, серед іншого, і потреби міської територіальної громади - жителів міста, комунальних служб, підприємств тощо, що забезпечують задоволення нагальних потреб функціонування громади в умовах воєнного стану, а також здійснюють заходи, спрямовані на подолання наслідків регулярних обстрілів як військової, так і цивільної, і критичної інфраструктури міста Ку`пянська в умовах воєнного стану.
Отже, прокурором у позові вказано, що у зв`язку з чим у даній справі має місце значимість порушення інтересів Куп`янської територіальної громади, оскільки невирішеність Куп`янською міською військовою адміністрацією досі питання щодо стягнення з ТОВ “Скай Софт” безпідставно збережених коштів за договором постачання електроенергії до бюджету Куп`янської міської територіальної громади призводить до посилення дефіциту коштів у бюджеті громади, яких наразі щоденно потребує місто в умовах російсько-Української війни.
Таким чином, збільшення вартості товару за договором та, як наслідок, безпідставне збереження коштів місцевого бюджету з боку Відповідача-2 у даній справі мають характер не лише формального порушення вимог законодавства, а й навпаки, призвели до фактичних втрат бюджетних коштів, що засвідчує нераціональне та неефективне використання бюджетних коштів та становить безумовне порушення прав Куп`янської територіальної громади в особі Куп`янської міської військової адміністрації у бюджетній сфері в питаннях щодо можливості розпорядження бюджетними коштами з метою забезпечення нагальних потреб територіальної громади в умовах воєнного стану.
Водночас, прокурором зазначено про те, що незважаючи на обізнаність Куп`янської міської військової адміністрації щодо даної ситуації, нею дотепер не вжито жодних заходів щодо визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання електричної енергії та стягнення безпідставно сплачених коштів.
Усе вищезазначене підтверджує виключність підстав для здійснення прокурором заходів представницького характеру на захист порушених інтересів Куп`янської міської територіальної громади в особі Куп`янської міської військової адміністрації у даній справі.
З моменту порушення інтересів держави у вигляді безпідставної сплати коштів з місцевого бюджету на користь ТОВ “СКАЙ СОФТ”, до даного часу позивачем самостійно не вживалися заходи досудового врегулювання спору та заходи щодо звернення до суду.
Вказане підтверджується наданими прокурором доказами, в тому числі повідомленням прокурора на адресу відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення до суду, запитом до позивача та відповіддю Куп`янської міської військової адміністрації від 11.02.2026 № 3.5/623.
Зазначене, на переконання прокурора, свідчить про усвідомлене нехтування уповноваженим органом своїми обов`язками та невиконання своїх законних повноважень щодо забезпечення правопорядку в державі у сфері бюджетних відносин, що надає прокурору можливість звернутися до суду з вказаним позовом.
Безпідставне отримання Товариством коштів місцевого бюджету призводить не тільки до недонадходження до бюджетних установ значних сум коштів, які можуть бути використані для закупівель товарів, робіт та послуг у майбутньому, при цьому зважаючи на скорочений строк позовної давності можливість стягнення цих сум у разі несвоєчасного звернення з позовом може бути втрачена, а й створює у підрядників уявлення про безкарність безпідставного порушення вимог законодавства України про публічні закупівлі. Більш того, замовник не вбачає порушень законодавства у внесенні змін до істотних умов договору без достатніх доказів наявності об`єктивних підстав для таких змін. За такого, лише прокурор у даних правовідносинах ініціював питання стягнення безпідставно отриманих коштів та звертається до суду з відповідним позовом з метою захисту інтересів громади.
Враховуючи вищевказаний факт бездіяльності Куп`янської міської військової адміністрації, що триває більше року з моменту вчинення порушення законодавства, у даному випадку вбачається виключний випадок, зазначений в рішенні КСУ від 03.12.2025 №6-р (ІІ)/2025, на здійснення прокурором представництва інтересів держави в суді поза межами кримінального провадження шляхом звернення до суду з даним позовом.
Куп`янською окружною прокуратурою Харківської області дотримано вимоги абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” та попередньо, до пред`явлення позову, повідомлено Куп`янську міську військову адміністрацію Куп`янського району Харківської області про прийняття рішення стосовно представництва інтересів держави у даній справі шляхом звернення до Господарського суду Харківської області з вказаною позовною заявою.
Таким чином, у даному разі належно обґрунтовано те, що підставою для звернення прокурора до суду в інтересах держави з даним позовом є порушення економічних інтересів держави внаслідок укладення правочинів, завдання шкоди у вигляді безпідставного витрачання коштів державного бюджету. В свою чергу, звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання - законності витрат коштів на потреби забезпечення бюджетної установи, що фінансується за рахунок коштів державного бюджету України.
Отже, із матеріалів справи убачається, що Куп`янською окружною прокуратурою Харківської області здійснено опрацювання відомостей, розміщених у відкритому доступі на веб-порталі Уповноваженого органу з питань публічних закупівель “Рrozorro” - https://prozorro.gov.ua щодо проведених процедур публічних закупівель товарів, робіт та послуг розпорядниками бюджетних коштів та керуючись вимогами ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” та встановлено, що за результатами відкритих торгів (з особливостями) на закупівлю електроенергії з ідентифікатором иА-2024-04-10-005090-а між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” Куп`янської міської ради Харківської області (код ЄДРПОУ 42582687) (КНП “Куп`янське ТМО”, Відповідач-1) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545) (Відповідач-2) 10.04.2024 укладено Договір про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 на загальну суму 1 377 090,22 грн, у т.ч. ПДВ - 229 515,04 грн, з обсягом постачання 312 975,05 кВт*год, строк постачання - з 17.04.2024 по 31.12.2024.
Так, за вищевказаним Договором Постачальник зобов`язується постачати електричну енергію Споживачу від 17 квітня 2024 до 31 грудня 2024 електричну енергію (без розподілу), код 09310000-5 - Електрична енергія за ДК 021:2015 Єдиного закупівельного словника (далі - електрична енергія/товар/електроенергія), а Споживач зобов`язується прийняти та оплатити електричну енергію на умовах цього Договору. (п. 2.1 Договору).
Відповідно до п. 5.1. Договору встановлено, що загальна вартість цього Договору становить 1 147 575,18 грн, крім того, ПДВ - 229 515,04 грн, разом з ПДВ - 1 377 090,22 грн (один мільйон триста сімдесят сім тисяч дев`яносто грн 22 коп). Ціна за 1 кВт*год електричної енергії визначається та змінюється відповідно до Додатка 2 до цього Договору.
Згідно з п. 5.5 Договору оплата за електроенергію здійснюється Споживачем виключно в грошовій форм. Оплата по цьому Договору буде здійснюватися за рахунок коштів місцевого бюджету. Розрахунки за спожиту електроенергію проводяться відповідно до вимог Бюджетного кодексу України.
Відповідно до Додатку 2 до Договору від 24.04.2024 № 40 ціна за 1 кВт/год електричної енергії становить 4,40 грн. Зміна ціни за одиницю товару регламентується щомісячно шляхом укладення додаткової угоди, з урахуванням пункту 1 цього Додатку. В такому випадку Постачальник письмово звертається до Споживача щодо зміни ціни за одиницю товару.
Згідно з умовами п.п. 14.6.2 Договору істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент укладення. Сторони протягом дії цього договору вносять зміни у Договір в частині ціни за одиницю товару у разі коливання ціни товару на ринку. В такому випадку Постачальник письмово звертається до Споживача щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідкою (ами) (завіреними копіями довідок) компетентного органу (Торгово-промислової палати України та/або її регіональних представництв або ДП “Держзовнішінформ”, або ДП “Укрпромзовнішекспертиза” чи іншого погодженого сторонами органу щодо величини коливання на ринку. В письмовому звернення Постачальник наводить посилання на зміни в нормативно-правових актах щодо формування ціни або умов постачання електричної енергії, на підставі яких вносяться зміни/доповнення в Порядок визначення та зімни ціни постачання електричної енергії.
Також, 29.04.2024 між КНП “Куп`янське ТМО” та ТОВ “Скай Софт” укладено Додаткову угоду № 1 якою внесено зміни до п. 2.1 Договору та Додатку 3 до Договору щодо строків постачання електричної енергії.
10.05.2024 укладено Додаткову угоду № 2 якою внесено зміни до Додатку 3 та Додатку 4 до Договору щодо переліку точок комерційного обліку об`єктів.
У подальшому, низкою додаткових угод неодноразово підвищено вартість (ціну) за одиницю товару.
Так, 16.05.2024 між сторонами було укладено Додаткову угоду № 3 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - квітня 2024 року становить 5,05217 грн за 1 кВт*год ), тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 14,8 % порівняно з умовами Договору.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за квітень 2024 року (3,33377 грн/кВт.год).
12.06.2024 укладено Додаткову угоду № 4 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - травень 2024 року становить 6,11795 грн, тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 39 % порівняно з умовами Договору.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за травень 2024 року (4,22192 грн/кВт.год).
10.07.2024 укладено Додаткову угоду № 5 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - червень 2024 року становить 7,53570 грн, тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 71,3 % порівняно з умовами Договору.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за червень 2024 року (5,40338 грн/кВт.год).
06.08.2024 укладено Додаткову угоду № 6 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - липень 2024 року становить 8,21217 грн, тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 86,6 % порівняно з умовами Договору.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за липень 2024 року (5,96711 грн/кВт.год).
09.09.2024 укладено Додаткову угоду № 7 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - серпень 2024 року становить 7,93796 грн, тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 80,4 % порівняно з умовами Договору.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за серпень 2024 року (5,73860 грн/кВт.год).
14.10.2024 укладено Додаткову угоду № 8 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - вересень 2024 року становить 7,84864 грн, тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 78,4 % порівняно з умовами Договору.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за вересень 2024 року (5,66416 грн/кВт.год).
11.11.2024 укладено Додаткову угоду № 9 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - жовтень 2024 року становить 7,84361 грн, тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 78,3 % порівняно з умовами Договору.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за жовтень 2024 року (5,65997 грн/кВт.год).
06.12.2024 укладено Додаткову угоду № 10 згідно з якою ціна за 1 кВт/год електричної енергії за підсумками розрахункового періоду - листопад 2024 року становить 7,73259 грн, тобто ціна за 1 кВт/год електричної енергії зросла на 75,7 % порівняно з умовами Договору. Обсяг електричної енергії за 2024 рік складає 190 016,567 кВт/год.
Вказана Додаткова угода укладена відповідно до положень п. 14.6.2 Договору. Підставою для укладення вказаної додаткової угоди стали відомості з веб-сайту ДП “Оператор ринку” (https://www.oree.com.ua) щодо середньозваженої ціни електричної енергії на ринку “на добу наперед” за листопад 2024 року (5,56745 грн/кВт.год).
Прокурор, вну позовній заяві зазначає про те, що внаслідок внесення змін до початкового Договору ціна за 1 кВт/год зросла на 75,7 % (з 4,40 грн до 7,73259 грн), а при укладенні Додаткової угоди № 6 від 06.08.2024 взагалі на 86,6 % (з 4,40 грн до 8,21217 грн), а об`єм постачання зменшився на 122 958,483 кВт/год (з 312 975,05 кВт/год до 190 016,567 кВт/год).
Разом з цим, на переконання прокурора, при укладенні додаткових угод № № 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 до Договору № 40 від 24.04.2024 відповідачами було порушено вимоги Закону України “Про публічні закупівлі”, у зв`язку із чим, прокурор просить суд визнати недійсними зазначені додаткові угоди в судовому порядку та стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” на користь Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області безпідставно надмірно сплачені кошти у сумі 541017,32 грн.
Відповідач 1 проти позову заперечив, в обґрунтування своїх заперечень у відзиві зазначив, зокрема про те, що всі додаткові угоди до договору № 40 від 24.04.2024 були укладені на підставі об`єктивних даних та у відповідності до вимог чинного законодавства, з урахуванням особливостей здійснення публічних закупівель під час дії правового режиму воєнного стану, що виключає будь-які порушення зі сторони відповідача 1. У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені оборонні закупівлі", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг. Однак закон передбачає випадки, при яких допускається зміна істотних умов договору про закупівлю, що підлягає врахуванню також у поєднанні із особливостями регулювання закупівель на ринку електроенергії в умовах правового режиму воєнного стану, який запроваджено з 24.02.2022. Щодо обґрунтованості підвищення цін на електричну енергію, виходячи зі специфіки регулювання на ринку, Відповідачем 1 у відзиві зазначено про те, що договір № 40 від 24.04.2024 містить положення, що передбачали можливість зміни ціни постачання електричної енергії у випадках зміни тарифів на передачу, вартості енергоринку, а також середньозважених показників на ринку «на добу наперед», з урахуванням особливостей регулювання таких відносин на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування згідно приписів постанови Кабінету Міністрів від 12.10.2022 № 1178. Такі положення є типовими для закупівель енергоресурсів, які мають високу динаміку змін вартості. У подальшому, з урахуванням цінових коливань на ринку електроенергії, ціна за 1 кВт електричної енергії була змінена шляхом укладення додаткових угод та на підтвердження обґрунтованості підстав для підвищення тарифів на електричну енергію ТОВ «Скай Софт» були: надано витяги результатів торгів на ринку електричної енергії «ринок на добу наперед ДП «Оператор ринку» за відповідні періоди; проекти додаткових угод сформовано на підставі листів ТОВ «СКАЙ СОФТ», якими КНП «Куп`янське територіальне медичне об`єднання» Куп`янської міської ради Харківської області повідомлено, що відповідно до положень п.5.8. Договору на постачання електричної енергії № 40 від 24.04.2024, а також підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 та частини 3 статті 631 Цивільного кодексу України, у разі коливання ціни на електричну енергію на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в Договорі на закупівлю. Також додано витяги результатів торгів на ринку електричної енергії «ринок на добу наперед ДП «Оператор ринку» за відповідні періоди. Відтак, на переконання Відповідача 2, вказані документи містять відомості щодо динаміки ціни на електричну енергію, пропорційність їх зростання з аналізом вартості ціни електричної енергії на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами та інші дані, які підтверджують коливання ціни електричної енергії на ринку, у зв`язку із чим містять належне обґрунтування для зміни істотних умов договору, зазначені обґрунтування підвищення ціни на електричну енергію на відповідну дату жодним чином не спростовані у Позовній заяві. Окремо Відповідач 2 у відзиві зазначає про те, що угоди № 7-10 укладено зі зниженням ціни відповідно до падіння середньозваженої ціни на ринку, що свідчить про добросовісність дій Сторін Договору та прямо нівелює порушення Відповідачем 1 майнових інтересів держави у вигляді збільшення витрат бюджету. Отже, усі додаткові угоди до договору № 40 від 24.04.2024, були укладені на підставі об`єктивних даних, у відповідності до вимог чинного законодавства та з урахуванням особливостей правового режиму воєнного стану: - із дотримання п. 19 Особливостей (де станом як на момент укладення договору, так і станом на 06.12.2024 - дату останньої додаткової угоди не містилось обмеження щодо неможливості збільшення ціни на електричну енергію більше ніж на 10%); - даних АТ «Оператор ринку», які фіксують щомісячне зростання середньозваженої ціни на ринку «на добу наперед»; - комерційних пропозицій постачальника, який є учасником ринку і має право змінювати ціну відповідно до умов договору; - закупівля електроенергії здійснювалась для забезпечення функціонування об`єкта критичної інфраструктури (медичного закладу); - кожна зміна ціни здійснювалася виключно пропорційно офіційним середньозваженим цінам ринку «на добу наперед», опублікованим АТ «Оператор ринку»; - при зниженні ринкової ціни (серпень-листопад 2024) ціна за договором також знижувалася; - предмет закупівлі - електрична енергія для об`єкта критичної інфраструктури в прифронтовій зоні; - внаслідок пропорційного коригування ціни загальна сума Договору не перевищена. Отже, відсутній факт безпідставного збагачення або шкоди бюджету, а відтак КНП «Куп`янське територіальне медичне об`єднання» Куп`янської міської ради Харківської області діяло у відповідності до укладеного договору. Відтак, на переконання Відповідача 1, останнім не допущено порушення вимог чинного законодавства, фактичних втрат місцевого бюджету не відбулось, оскільки: 1. загальна сума зобов`язань за договором не була перевищена, а Відповідачем-1 сплачено саме ту суму, яка була узгоджена сторонами на момент укладення основного договору, що прямо виключає твердження прокурора про, нібито, безпідставне перевищення витрат бюджету та спростовує наявність будь-якої шкоди інтересам держави; 2. фактичне споживання електричної енергії (190 016,5671 кВт-год) виявилося суттєво нижчим за очікуваний обсяг (312 975,05 кВт-год). Коригування ціни за одиницю в бік підвищення в окремі місяці було компенсовано як меншим обсягом споживання, так і зниженням ціни в інші періоди (додаткові угоди № 7-10). Таким чином, дотримано механізм зміни ціни, передбачений п. 19 Постанови КМУ № 1178 - укладення та оплата додаткових угод до договору про поставку електричної енергії відбулось без збільшення загальної договірної суми; 3. повне і своєчасне виконання договору з боку Відповідача-1 свідчить про добросовісність КНП «КТМО» як замовника та про відсутність будь-яких зловживань. Медичний заклад на прифронтовій території продовжував безперебійно отримувати електроенергію, що є критичним для надання медичної допомоги в умовах воєнного стану та прифронтової зони; 4. прокурор не оспорює ні факту поставки електроенергії, ні факту її оплати, ні відповідності обсягів і сум. Його заперечення стосуються виключно формального порядку зміни ціни за одиницю. Однак у господарському спорі про визнання правочину недійсним та стягнення коштів суд зобов`язаний оцінювати наслідки такого правочину. У даному випадку наслідки відсутні - додаткових витрат бюджетних коштів не відбулося. Також, Відповідачем 1 зазначено про те, що загальна сума, сплачена за договором № 40 від 24.04.2024, становить 1377090,22 грн (п. 5.1 Договору) і не перевищує узгодженої сторонами вартості на момент укладення. Фактичний обсяг споживання був меншим за плановий, а угоди № 7-10 передбачали зниження ціни при падінні ринку, тому відсутні як фактична переплата зі сторони Відповідача 1, що, відповідно, виключає порушення зі сторони Відповідача 1, вважаємо, що підстави для визнання недійсними вказаних вище додаткових угод відсутні, як, відповідно, і відсутні підстави для стягнення надмірно сплачених коштів, за наслідком чого КНП «Куп`янське територіальне медичне об`єднання» Куп`янської міської ради Харківської області не порушено інтересів держави, а тому позовні вимоги є безпідставними та необґрунтованими.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, оцінюючи надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд виходить з наступного.
Законом України “Про публічні закупівлі” встановлено правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Одним із принципів здійснення публічних закупівель є максимальна економія, ефективність та пропорційність (п. 2 ч. 1 ст. 5 Законом України “Про публічні закупівлі”).
Відповідно до ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі” істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/ внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;
3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/ або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.
Згідно ч. 2 ст. 632 Цивільного кодексу України зміна ціни після укладання договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Абзацом 2 частини 3 статті 6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.
Отже, Закон України “Про публічні закупівлі” встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Відповідно до висновку Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, викладеному у постанові від 18.06.2021 у справі №927/491/19, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону “Про публічні закупівлі” нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).
Разом з тим, постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
З урахуванням викладеного, Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 у справі № 925/683/18, від 26.03.2019 у справі № 912/898/18, від 16.04.2019 у справі № 915/346/19 неодноразово звертав увагу, що без належного обґрунтування, а також достатнього документального підтвердження відсутні правові підстави для збільшення ціни товару за договором у відповідності до укладених додаткових угод і укладення таких додаткових угод є порушенням вимог ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
З огляду на положення статті 5 Закону № 922-VIII, перемога у тендері (закупівля за бюджетні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого "каскадного" укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця, та укладення спірних угод у цьому випадку призвело до нівелювання результатів відкритих торгів.
Аналогічні висновки були зроблені Верховним Судом у постанові від 16.02.2023 у справі № 903/383/22.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 зазначила, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку ст. 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у ст. 652 ЦК України та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
Верховним Судом висловлено аналогічну правову позицію, що обмеження у 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод) (постанова Верховного Суду від 07.09.2022 у справі № 927/1058/21).
Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10 %. Інше тлумачення відповідної норми Закону нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.
Разом з тим, Постановою Кабінету Міністрів України № 1178 від 12.10.2022 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі” (далі - Особливості), на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до п. 19 Особливостей, істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.
Тобто, як вбачається з викладеного, Особливостями не встановлено ліміту збільшення ціни за одиницю товару, що може наштовхнути на хибну думку, про можливість укладення додаткових угод про збільшення ціни за одиницю товару більш як на 10 відсотків.
Разом з тим, Верховний Суд у своїй постанові від 06.02.2025 по справі № 916/747/24 зазначив, що постанова КМУ від 12.10.2022 № 1178, якою затверджено Особливості, не передбачає внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі”, а лише встановлює певні особливості щодо процедури здійснення публічних закупівель під час дії воєнного стану.
Зокрема, деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”, та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою.
Водночас, спірними додатковими угодами № № 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 до договору № 40 від 24.04.20243 про постачання/закупівлю електричної енергії ціну договору збільшено відповідно на 14,8 %, 39 %, 71,3 %, 86,6 %, 80,4 %, 78,4 %, 78,3 % та 75,7 % від ціни Договору, що перевищує встановлений законодавством 10 % ліміт.
Так, під час укладення додаткових угод сторони керувалися, зокрема постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, якою затверджено “Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування” (далі - Особливості).
Проте, відповідно до постанови Верховного Суду від 18.06.2024 у справі № 922/2595/23 суд касаційної інстанції погодився з рішенням суду апеляційної інстанції, що постанова КМУ від 12.10.2022 № 1178 не передбачає внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі”, а лише встановлює певні особливості щодо процедури здійснення публічних закупівель під час дії воєнного стану. Отже, в будь-якому випадку сторони мали керуватися обмеженнями, встановленими вказаним законом.
Також, підставами для внесення змін до договору шляхом укладення додаткових угод стала інформація, розміщена на сайті ДП “Оператор ринку” .
Водночас, дана інформація носить виключно фактографічно - інформаційний характер та не враховує умов конкретних договорів та контрактів.
Отже, оскільки додатковими угодами № 3, № 4, № 5, № 6, № 7, № 8, № 9 та № 10 до договору № 40 від 24.04.2024 підвищено ціну за одиницю товару відповідно на 14,8 %, 39 %, 71,3 %, 86,6 %, 80,4 %, 78,4 %, 78,3 % та 75,7 % від ціни у Договорі, що суперечить чинному законодавству у сфері публічних закупівель, яке встановлює обмеження у виді 10 %, доводи прокурора є обґрунтованими, отже вказані додаткові угоди підлягають визнанню недійсними.
При цьому, судом враховано, що Верховним Судом у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 було зазначено, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі та мети проведення відкритих тендерів, визначених Законом.
У постанові Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначено, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого “каскадного” укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.
Враховуючи вищенаведене, перемога у закупівлі, джерелом фінансування якої є кошти місцевого бюджету та укладення договору про постачання (закупівлю) електричної енергії за ціною 4,40 грн за 1 кВт*год електричної енергії та її подальше підвищення шляхом укладення оспорюваних додаткових угод (без відповідного обґрунтованого коливання ціни на ринку), що призвело до загального збільшення ціни більше ніж на 10 % є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку відповідача.
Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 16.02.2023 у справі № 903/366/22, та, окрім вищенаведеного, вказано, що відповідно до ст. 5 Закону, закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях. Поряд з цим, перемога в тендері (закупівля за кошти місцевого бюджету) та укладення договору за однією ціною та її подальше підвищення більш як на 10 % у спосіб укладення оскаржуваних додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця, та свідчить про свідоме заниження цінової пропозиції у тендері з метою перемоги.
Крім того, підвищення сторонами Договору ціни шляхом неодноразового укладання додаткових угод та “каскадного” підвищення ціни за одиницю товару суперечить меті Закону України “Про публічні закупівлі”. Зокрема, такі дії нівелюють інститут публічних закупівель, як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у цій сфері, запобігання проявам корупції та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки якщо пристати на тлумачення сторонами п. 2 ч. 5 статті 41 Закону, то при укладанні додаткових угод ціну за товар можна збільшувати необмежену кількість разів.
Відповідно до постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24 убачається, що 24 січня 2024 року Велика Палата Верховного Суду прийняла постанову у справі № 922/2321/22, в якій вирішувалось питання про те, чи дозволяють норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону №922-УШ (у редакції Закону № 114-ІХ) збільшувати ціну товару більш ніж на 10 % від початково встановленої ціни в договорі про закупівлю. У пунктах 88-90 наведеної постанови Велика Палата Верховного Суду виснувала, що у будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинне перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
Також, близька за змістом правова позиція неодноразово була викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11 квітня 2024 року у справі № 922/433/22, від 01 жовтня 2024 року у справі № 918/779/23, від 06 лютого 2025 року у справі № 910/5182/24, від 18 лютого 2025 року у справі № 925/889/23 тощо, де інтерпретовано та застосовано положення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону №922-УІІІ як імперативну норму, яка визначає верхню межу дозволеного відсоткового збільшення ціни за одиницю товару - не більше 10 % від ціни товару, погодженої сторонами в договорі про закупівлю.
Законом № 1530-ІХ внесено зміни до Закону № 922-УШ (у редакції Закону № 114-ІХ) та викладено пункт 2 частини п`ятої статті 41 цього Закону в такій редакції: “Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії”.
Внесеними Законом № 1530-ІХ змінами у першому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону №922-УІІІ слова “підписання договору про закупівлю” замінені словами “підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару”, а друге речення після слів “дизельного пального” доповнено словом “природного”. Ці зміни полягали, зокрема, у корегуванні обмеження щодо мінімального 90-денного строку змін до ціни за одиницю товару після підписання договору про закупівлю. Водночас порогове значення у 10 % залишилося незмінним і застосовується й надалі.
Отже, зміни та доповнення до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, внесені Законом № 1530-ІХ, стосуються лише встановлення альтернативного варіанта визначення моменту початку обчислення строку для зміни ціни за одиницю товару - 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю або 90 днів з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.
Проте пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-УШ як у редакції, викладеній Законом № 114-ІХ, так і в редакції, викладеній Законом № 1530-ХІ, однаково передбачено, що такі обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовуються у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Водночас положення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-УІІІ у редакції Закону № 1530-ХІ не містять змін щодо максимально можливого збільшення розміру ціни за одиницю товару, погодженої сторонами договору закупівлі, визначеної попередньою редакцією цієї норми на рівні не більше 10 %. У будь-якому випадку загальний розмір збільшення ціни не може перевищувати 10 % ціни, встановленої в договорі закупівлі.
До того ж визначене законодавцем відсоткове значення обмеження суми є граничним (пороговим) і відповідний ліміт зміни ціни слід враховувати при кожному внесенні змін до договору про закупівлю, а не застосовувати щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Іншими словами, це означає, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору (у разі коливання ціни товару на ринку) не може перевищувати нормативно закріпленого 10% значення для зміни ціни, визначеної в договорі про закупівлю.
Таким чином, норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII визначають правила внесення змін до договору про закупівлю без проведення нової процедури закупівлі, зокрема, надаючи можливість внесення цих змін у разі збільшення ціни товару, однак за умови, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору не повинне перевищувати нормативно визначеного граничного (порогового) відсоткового значення суми, визначеної в договорі про закупівлю, а не застосовуватися щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Такі послідовні зміни не повинні спрямовуватися на ухиляння від виконання положень цієї норми Закону № 922-УШ.
Підхід до розуміння положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-УІІІ, який передбачає щоразу з кожним внесення змін можливість збільшення ціни договору до 10 %, тобто можливість необмеженого збільшення ціни (понад 10 % ціни договору закупівлі) при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі, адже відкриває шлях до маніпулювання учасниками загальною вартістю пропозицій, внаслідок чого відкривається можливість під час процедури усунути конкурентів, запропонувавши найнижчу ціну, та після укладення договору підвищити ціну до рівня економічно обґрунтованої.
Укладення додаткових угод до договору про закупівлю щодо зміни ціни на товар із урахуванням подібного підходу спотворюватиме результати торгів та зводитиме нанівець економію, яку було отримано під час підписання договору, та, як наслідок, робитиме результат закупівлі невизначеним й зумовлюватиме неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 5 Закону № 922-УІІІ.
Окрім того, збільшення ціни може призвести до того, що кількість товарів настільки зменшиться, що виконання договору закупівлі в такому обсязі не відповідатиме господарській меті укладення замовником договору закупівлі.
До того ж застосування підходу, який передбачає можливість збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку, у разі коливання ціни цього товару, спотворюватиме принцип добросовісної конкуренції серед учасників.
Велика Палата Верховного Суду з урахуванням наведеного вище аналізу нормативного припису пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-УІІІ, беручи до уваги усталену та послідовну судову практику, вважає, що зміна тлумачення зазначеної норми та запровадження протилежного підходу щодо можливості неодноразового збільшення ціни товару на 10 % при кожному внесенні змін до договору про закупівлю більше нагадує власне зміну цієї норми та, як наслідок, порушуватиме принцип правової визначеності.
Велика Палата Верховного Суду у Постанові від 21 листопада 2025 року у справі № 920/19/24 виснувала, що зміна умов договору про закупівлю щодо збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % не допускається, зокрема, у випадку закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії. Внесені зміни Законом № 1530-ІХ до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VІІІ не стосуються встановленої первісною редакцією цього Закону заборони збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 %, в тому числі і при здійсненні закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Виняток з обмежень, викладений в останньому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-УШ, повинен тлумачитися суто буквально, а тому він стосується лише строків зміни ціни за одиницю товару у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (дотримання умови про зміну лише раз на 90 днів в цьому випадку не діє) і не визначає верхньої межі збільшення (зміни) ціни за одиницю товару.
Відповідно до частини першої статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Згідно зі статтею 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1-3, 5, 6 статті 203 цього Кодексу.
Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.
Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Згідно із частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Таким чином, враховуючи наявні обставини та норми чинного закону, суд дійшов висновку, що оскаржувані додаткові угоди були укладені всупереч вимогам ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”, ст. 632 ЦК України, а також з недотриманням вимог щодо максимальної економії та ефективності витрачання бюджетних коштів, виділених на вищевказану закупівлю, тому, з огляду на ст. 203 та ст. 215 ЦК України, зазначені угоди (правочини) підлягають визнанню недійсними.
Враховуючи вищенаведене, оскільки вищевказані додаткові угоди № № 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 та 10 до договору № 40 від 24.04.2024 визнаються судом недійсними, розрахунок за поставлену електроенергію повинен здійснюватися за ціною, вказаною в Додатку № 2 до Договору № 40 від 24.04.2024 про постачання/закупівлю електричної енергії, а саме - за ціною 4,40 грн./кВт*год.
Щодо доводів відповідача 1, які викладено останнім у відзиві на позовну заяву, суд зазначає про те, що Закон України “Про публічні закупівлі” встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону “Про публічні закупівлі” нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).
У даному разі, додаткові угоди до Договору № 40 від 24.04.2024 не містять об`єктивних обґрунтувань зміни істотних умов Договору в частині збільшення ціни за одиницю товару. Загальний відсоток збільшення ціни за 1 кВт/год електроенергії, порівняно з первісними умовами Договору, склав понад 75,7 %, а при укладенні Додаткової угоди № 6 від 06.08.2024 взагалі на 86,6%.
Крім того, постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є не прогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Разом з тим, у даному разі, із обставин справи убачається, що у листах ТОВ жодним чином не обґрунтовано неможливість виконання умов договору чи його збитковість для постачальника.
Підставами для внесення змін до договору шляхом укладення додаткових угод стала інформація, розміщена на сайті ДП “Оператор ринку” .
При цьому, дана інформація носить виключно інформаційний характер та не враховує умов конкретних договорів та контрактів.
Визначення відсотку коливання за вибірково зазначені періоди не може свідчити про наявність реального збільшення вартості електричної енергії, оскільки ціна на електричну енергію є динамічною і залежить від попиту та пропозиції на РДН на певну дату. Тобто ціна кожного дня може як збільшуватись, так і зменшуватись.
Закон пов`язує можливість внесення змін до договору безпосередньо не з наявністю істотної зміни обставин, а з наявністю чотирьох умов, визначених ч. 2 ст. 652 ЦК України, при істотній зміні обставин (відповідна позиція неодноразово висловлювалася Верховним Судом, зокрема, у постановах у справах № 911/537/19, № 916/1921/18, № 926/708/18, №910/5573/19, від 21.07.2021 у справі № 912/3323/20).
Таким чином, будь-яке внесення змін до істотних умов договору розуміється законодавцем не як правило, а як виняткова, виключна ситуація, зумовлена непередбачуваними для сторін під час укладення договору обставинами.
Вищезазначене свідчить про те, що укладанням додаткових угод безпідставно підвищена ціна на електричну енергію.
З урахуванням викладеного, Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 у справі № 925/683/18, від 26.03.2019 у справі № 912/898/18, від 16.04.2019 у справі № 915/346/19 неодноразово звертав увагу, що без належного обґрунтування, а також достатнього документального підтвердження відсутні правові підстави для збільшення ціни товару за договором у відповідності до укладених додаткових угод і укладення таких додаткових угод є порушенням вимог ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
З огляду на положення статті 5 Закону № 922-VIII, перемога у тендері (закупівля за бюджетні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення на понад 75,7 % шляхом так званого “каскадного” укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця, та укладення спірних угод у цьому випадку призвело до нівелювання результатів відкритих торгів.
Аналогічні висновки були зроблені Верховним Судом у постанові від 16.02.2023 у справі № 903/383/22.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 зазначила, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку ст. 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Відповідно до частин першої, другої, третьої ст. 632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Згідно з ч. 1 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 652 ЦК України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Згідно із частинами третьою, четвертою ст. 653 ЦК України у разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Сторони не мають права вимагати повернення того, що було виконане ними за зобов`язанням до моменту зміни договору, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Згідно із частинами першою, другою ст. 334 ЦК України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом. Переданням майна вважається вручення його набувачеві або перевізникові, організації зв`язку тощо для відправлення, пересилання набувачеві майна, відчуженого без зобов`язання доставки.
Із системного тлумачення наведених норм Цивільного кодексу України та Закону “Про публічні закупівлі”, вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Водночас, усі оспорювані Додаткові угоди до Договору № 40 від 24.04.2024 укладалися після виконання продавцем зобов`язання з передачі товару.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у ст. 652 ЦК України та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
В іншому випадку не досягається мета Закону “Про публічні закупівлі”, яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.
Так, Верховним Судом висловлено аналогічну правову позицію, що обмеження у 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод) (постанова Верховного Суду від 07.09.2022 у справі № 927/1058/21).
Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10 %. Інше тлумачення відповідної норми Закону нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.
Суд вдруге зазначає про те, що додатковими угодами № № 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10 до договору № 40 від 24.04.20243 про постачання/закупівлю електричної енергії ціну договору збільшено відповідно на 14,8 %, 39 %, 71,3 %, 86,6 %, 80,4 %, 78,4 %, 78,3 % та 75,7 % від ціни Договору, що перевищує встановлений законодавством 10 % ліміт.
Під час укладення Додаткових угод сторони керувалися, зокрема, постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, якою затверджено “Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування” (далі - Особливості).
В свою чергу, Постановою Кабінету Міністрів України № 1178 від 12.10.2022 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі” (далі - Особливості), на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до п. 19 Особливостей, істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.
Тобто, як вбачається з викладеного, Особливостями не встановлено ліміту збільшення ціни за одиницю товару, що може наштовхнути на хибну думку, про можливість укладення додаткових угод про збільшення ціни за одиницю товару більш як на 10 відсотків.
Проте, відповідно до постанови Верховного Суду від 18.06.2024 у справі № 922/2595/23 суд касаційної інстанції погодився з рішенням суду апеляційної інстанції, що постанова КМУ від 12.10.2022 № 1178 не передбачає внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі”, а лише встановлює певні особливості щодо процедури здійснення публічних закупівель під час дії воєнного стану. Отже, в будь-якому випадку сторони мали керуватися обмеженнями, встановленими вказаним законом.
Крім того, Верховний Суд у своїй постанові від 06.02.2025 по справі № 916/747/24 зазначив, що постанова КМУ від 12.10.2022 № 1178, якою затверджено Особливості, не передбачає внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі”, а лише встановлює певні особливості щодо процедури здійснення публічних закупівель під час дії воєнного стану.
Зокрема, деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”, та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою.
Крім того, у постанові від 02.02.2026 у справі № 922/2121/25 Верховний Суд зазначив, що Постановою № 1178 Кабінет Міністрів України встановив певні особливості здійснення закупівель товарів замовниками, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, під час дії воєнного стану, основна мета яких є вжиття заходів щодо забезпечення захищеності саме замовників від воєнних загроз.
Разом з тим, Постанова КМУ від 12.10.2022 № 1178 не скасовує та не передбачає внесення будь-яких змін до Закону України “Про публічні закупівлі”, зокрема до норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 вказаного Закону (схожих висновків дійшов Верховний Суд у постановах 06.02.2025 у справі № 916/747/24, від 18.06.2024 у справі № 922/2595/23, від 01.10.2024 у справі № 918/779/23 тощо).
Відповідно, як на момент виникнення спірних правовідносин (укладення основного Договору та Додаткових угод до нього), так і на момент подання позову норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України “Про публічні закупівлі” була чинною та незміною за своїм буквальним змістом. Дія такої норми на час дії воєнного стану не скасовувалась та не призупинялась.
Враховуючи вищевикладене у своїй сукупності, колегія суддів відзначає, що затвердження Кабінетом Міністрів України, у межах визначених законом повноваженнях, Особливостей здійснення публічних закупівель (Постанови № 1178), не свідчить про зміну законодавства у відповідній категорії спірних правовідносин, які унормовані Законом України “Про публічні закупівлі”, зокрема пунктом 2 п`ятої статті 41, оскільки:
1) постанова Кабінету Міністрів України є підзаконним нормативно-правовим актом;
2) їх зміст лише деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України “Про публічні закупівлі”, та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою.
Схожих висновків щодо правозастосування Постанови № 1178 дійшов Верховний Суд також у постанові від 28.08.2024 у справі № 918/694/23.
Відтак, укладаючи спірні Додаткові угоди та змінюючи ціну на одиницю спірного товару, сторони Договору мали керуватись імперативними приписами положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Доводи Відповідача-1 щодо пріоритетності застосування до спірних правовідносин лише положень Постанови № 1178 фактично зводяться до власного тлумачення таких норм права виключно на свою користь, тому судом відхиляються, як необґрунтовані. 
З огляду на викладене, суд вдруге зазначає про те, що укладаючи оспорювані додаткові угоди до Договору про постачання електричної енергії № 40 від 24.04.2024, сторони порушили ст. 41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Також, відповідно до п. 1 частини третьої статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Таким чином, при визнанні спірних додаткових угод недійсними, грошові кошти у розмірі 541 017,32 грн, які було надмірно сплачено Товариству з обмеженою відповідальністю “СКЛИ СОФТ” за умовами зазначених угод є такими, що були безпідставно одержані ТОВ “СКЛИ СОФТ”, підстава їх набуття відпадає, а тому Відповідач-2 зобов`язаний їх повернути в дохід місцевого бюджету, що відповідає приписам ст. ст. 216, 1212 ЦК України.
Щодо розрахунку суми коштів, безпідставно одержаних відповідачем, суд виходить з наступного.
Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 року у справі № 907/9/17, ціна позову визначається, зокрема, у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується.
Відповідно до матеріалів справи, КНП “Куп`янське ТМО” отримано 190 016,567 кВт/год електричної енергії, за які сплачено 1 377 090,22 грн, що підтверджується актами здачі-приймання робіт (надання послуг) та платіжними інструкціями.
При цьому, відповідно до акту здачі-приймання робіт (надання послуг) № 1131 від 28 травня 2024 року за квітень 2024 року поставлено 14 847 кВт*год, за які сплачено 75 009,57 грн (підтверджується платіжною інструкцією від 30.05.2024 № 49).
Відповідно до Акту здачі-приймання робіт (надання послуг) № 1392 від 13 червня 2024 року за травень 2024 року поставлено 39 735 кВт*год, за які сплачено 243 096,74 грн (підтверджується платіжною інструкцією від 17.06.2024 № 53).
Згідно з Актом здачі-приймання робіт (надання послуг) № 1689 від 11 липня 2024 року за червень 2024 року поставлено 15 454 кВт*год, за які сплачено 116 456,71 грн (підтверджується платіжною інструкцією від 19.07.2024 № 61).
Відповідно до Акту здачі-приймання робіт (надання послуг) № 2007 без дати за липень 2024 року поставлено 14 033 кВт*год, за які сплачено 115 241,38 грн (підтверджується платіжною інструкцією від 14.08.2024 № 75).
Згідно з Актом здачі-приймання робіт (надання послуг) № 2271 від 06 вересня 2024 року за серпень 2024 року поставлено 15 052 кВт*год, за які сплачено 119 482,17грн(підтверджуєтьсяплатіжноюінструкцієювід 13.09.2024 № 85).
Відповідно до Акту здачі-приймання робіт (надання послуг) № 2674 від 15 жовтня 2024 року за вересень 2024 року поставлено 14 280 кВт*год, за які сплачено 112 078,58грн(підтверджуєтьсяплатіжноюінструкцієювід 15.10.2024 № 170).
Згідно з Актом здачі-приймання робіт (надання послуг) № 2883 від 13 листопада 2024 року за жовтень 2024 року поставлено 29 619 кВт*год, за які сплачено 232 319,88грн(підтверджуєтьсяплатіжноюінструкцієювід 14.11.2024 № 178).
Відповідно до Акту здачі-приймання робіт (надання послуг) № 3131 від 09 грудня 2024 року за листопад 2024 року поставлено 46 996,567 кВт*год, за які сплачено 363 405,19 грн (підтверджується платіжною інструкцією від 11.12.2024 № 193).
Враховуючи вищевикладене, КНП “Куп`янське ТМО” взагалі не сплачувало кошти на виконання Договору за первісною ціною, в розмірі 4,40 грн за 1 кВт*год, яка визначена у Додатку 2.
Відповідно до розрахунку суми, що надмірно сплачена за Договором № 40 від 24.04.2024:
1) при закупівлі електричної енергії у квітні 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 65 326,80 грн (14 847 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за квітень 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 9 682,77 грн (75 009,57 грн - 65 326,80 грн).
2) при закупівлі електричної енергії у травні 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 174 834,00 грн (39 735 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за травень 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 68 262,74 грн (243 096,74 грн - 174 834,00 грн).
3) при закупівлі електричної енергії у червні 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 67 997,60 грн (15 454 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за червень 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 48 459,11 грн (116 456,71 грн - 67 997,60 грн).
4) при закупівлі електричної енергії у липні 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 61 745,20 грн (14 033 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за липень 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 53 496,18 грн (115 241,38 грн - 61 745,20 грн).
5) при закупівлі електричної енергії у серпні 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 66 228,80 грн (15 052 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за серпень 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 53 253,37 грн (115 241,38 грн - 61 745,20 грн).
6) при закупівлі електричної енергії у вересні 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 62 832,00 грн (14 280 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за вересень 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 49 246,58 грн (112 078,58 грн - 62 832,00 грн).
7) при закупівлі електричної енергії у жовтні 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 130 323,60 грн (29 619 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за жовтень 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 101 996,28 грн (232 319,88 грн - 130 323,60 грн).
8) при закупівлі електричної енергії у листопаді 2024 року за умовами Договору, яким передбачена ціна 4,40 грн за одиницю товару, Відповідач-1 мав би сплатити 206 784,89 грн (46 996,567 кВт*год х 4,40 грн).
Відповідно, КНП “Куп`янське ТМО” за листопад 2024 року безпідставно сплатив ТОВ кошти у сумі 156 620,29 грн (363 405,19 грн - 206 784,89 грн).
Таким чином, за закупівлю електричної енергії на період з квітня по листопад 2024 року КНП “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” безпідставно сплатило на користь ТОВ “СКАЙ СОФТ” грошові кошти у розмірі 541017,32 грн. (із розрахунку: 9 682,77 + 68 262,74 + 48 459,11 + 53 496,18 + 53 253,37 + 49 246,58 + 101 996,28 + 156 620,29).
Відповідно до умов Договору, передбаченими пунктом 5.5, оплата по цьому Договору буде здійснюватися за рахунок коштів місцевого бюджету.
Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 3 БК України, бюджетний період для всіх бюджетів, що складають бюджетну систему України, становить один календарний рік, який починається 1 січня кожного року і закінчується 31 грудня того ж року.
Відповідно до ч. 12 ст. 23 БК України, усі бюджетні призначення втрачають чинність після закінчення бюджетного періоду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Згідно з роз`ясненнями Міністерства фінансів України, наданих листом від 06.03.2003 №021-03/6 та Державного казначейства України від 09.03.2006 № 3.4 - 22/498 та від 12.02.2008 № 7.1-10/744, якщо спочатку нового бюджетного періоду здійснюються повернення зайво виплачених в минулих бюджетних періодах коштів, то зазначені кошти не можуть бути відображені як відновлення касових видатків, а повинні бути перераховані до бюджету.
Таким чином, грошові кошти в сумі 541017,32 грн. є такими, що були безпідставно одержані Відповідачем-2, отже позовна вимога про стягнення з Відповідача-2 на користь місцевого бюджету - бюджету Куп`янської міської територіальної громади Харківської області в особі Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області, відповідно до приписів статей 216, 1212 ЦК України, тому підлягає задоволенню.
Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22.
Враховуючи наведене, позовні вимоги про стягнення грошових коштів в сумі 541017,32 грн. обґрунтовані, підтверджуються наявними у матеріалах справи доказами, не спростовані відповідачами належними та допустимими доказами, тому підлягають задоволенню повністю.
Здійснюючи розподіл судових витрат за наслідками розгляду справи, враховуючи вимоги статті 129 ГПК України, а також висновки суду про повне задоволення позову, судові витрати, понесені прокуратурою у зв`язку з оплатою судового збору, підлягають відшкодуванню за рахунок відповідачів порівну.
На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 4, 20, 73, 74, 76-79, 86, 123, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд -   

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.
2. Визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 16.05.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
3. Визнати недійсною додаткову угоду № 4 від 12.06.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
4. Визнати недійсною додаткову угоду № 5 від 10.07.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
5. Визнати недійсною додаткову угоду № 6 від 06.08.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
6. Визнати недійсною додаткову угоду № 7 від 09.09.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
7. Визнати недійсною додаткову угоду № 8 від 14.10.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
8. Визнати недійсною додаткову угоду № 9 від 11.11.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
9. Визнати недійсною додаткову угоду № 10 від 06.12.2024 до Договору про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу № 40 укладеного між Комунальним некомерційним підприємством “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (код ЄДРПОУ 42582687) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545).
10. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (код ЄДРПОУ 32654545) на користь Куп`янської міської військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (код ЄДРПОУ 44758728) безпідставно надмірно сплачені кошти у сумі 541017,32 грн.
11. Стягнути з Комунального некомерційного підприємства “Куп`янське територіальне медичне об`єднання” (63701, Харківська обл., м. Куп`янськ, вул. Лікарняна, 2, код ЄДРПОУ 42582687) на користь Харківської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ 02910108, банк отримувача: Державна казначейська служба України, код 820172, рахунок UA178201720343160001000007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010) - 13895,70 грн. судового збору.
12. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Скай Софт” (20702, Черкаська обл., м. Сміла, вул. Ольги Олійник, 6, код ЄДРПОУ 32654545) на користь Харківської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ 02910108, банк отримувача: Державна казначейська служба України, код 820172, рахунок UA178201720343160001000007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010) - 13895,70 грн. судового збору.
13. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення Господарського суду Харківської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги в порядку, встановленому статтями 254, 256-259 Господарського процесуального кодексу України. 
Повне рішення складено "10" червня 2026 р. 

Суддя		Є.М. Жиляєв