УХВАЛА

13 травня 2026 року
м. Київ

справа № 755/8818/23
провадження № 61-6425ск26
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 12 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2026 року в справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки,
встановив:
11 травня 2026 року представник заявника  ОСОБА_1 - адвокат Попова О. А. через підсистему «Електронний суд» надіслала до Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 12 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2026 року у вказаній справі.
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.
Згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру становив 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» встановлено, що з 01 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі складає 2 684, 00 грн.
Предметом позову в цій справі є звернення стягнення на предмет іпотеки, який згідно договору іпотеки оцінений в сумі 1 281 700, 00 грн.
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0, 8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Таким чином, враховуючи, що розмір судового збору за подання касаційної скарги не може перебільшувати десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб,розмір судового збору, що підлягав сплаті заявником за подання касаційної скарги становив 26 624, 00 грн (3 328, 00 грн * 10 * 0, 8). 
Представник заявника подала клопотання, у якому просить суд зменшити заявникурозмір належного до сплати судового збору до 10 000, 00 грн.
У клопотанні зазначено, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу ОСОБА_1 за попередній календарний рік. На підтвердження указаних обставин до касаційної скарги долучено відомості з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про джерела/суми нарахованого доходу, нарахованого (перерахованого) податку та військового збору за період з січня 2021 року по березень 2026 року.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті. 
Ураховуючи, те що заявникомнадано документи, які підтверджують, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру її річного доходу за попередній календарний рік, клопотання про зменшення розміру судового збору до 10 000, 00 грн за подання касаційної скарги підлягає задоволенню.
Проте в порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, до касаційної скарги не додано документу, що підтверджує сплату судового збору в заявленому представником заявника розмірі. 
Таким чином ОСОБА_1 необхідно сплатити 10 000, 00 грн судового збору за подання касаційної скарги.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055).
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати оригінал квитанції (платіжного доручення), що підтверджує його сплату.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення недоліків.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
ухвалив:
Клопотання представника заявника ОСОБА_1 - адвоката Попової Олени Анатоліївни про зменшення розміру судового збору задовольнити
Зменшити ОСОБА_1 розмір судового збору до 10 000, 00 грн за подання касаційної скарги на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 12 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2026 року в справі за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 12 березня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2026 року залишити без руху.
Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М. Ю. Тітов