ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2026 року	справа № 380/18270/24  м. Львів 	
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Андрусів У. Б., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Приватного підприємства «Олімп-ВМ» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
Приватне підприємство «Олімп-ВМ» (далі – ПП «Олімп-ВМ», позивач) звернулося в суд з адміністративним позовом до Львівської митниці (далі – відповідач), у якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про визначення коду товару №КТ-UA209000-0099-2024 від 19.06.2024.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що 19.06.2024 Львівська митниця прийняла рішення про визначення коду товару №KT-UA209000-0099-2024, яким класифікувала імпортовані ПП «Олімп-ВМ» товари (тенти) за кодом згідно з Українським класифікатором товарів зовнішньоекономічної діяльності 6306190000, що передбачає пільгову та повну ставку мита 12%. Позивач звернувся до судового експерта із заявою №2407/24-2 про проведення судової товарознавчої експертизи для подання до суду на підставі ст. 1, 7-1 Закону України «Про судову експертизу». Висновком експерта від 07.08.2024 №50-24 встановлено, що надані на дослідження поліетиленові ламіновані тенти (тарпаулін) виготовлені із полімерних матеріалів, складаються із 3 шарів, повністю покриті ними по обидва боки, і покриття видно неозброєним оком, при цьому шари не відділяються один від одного без руйнування, за визначальними характеристиками цей виріб відповідає коду 3926 90 97 90 класифікації згідно з вимогами УКТЗЕД, Група 39 «Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них», товарної позиції 3926 «Інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарних позицій 3901-3914». З урахуванням цього вважає рішення Львівської митниці про визначення коду товару №KT-UA209000-0099-2024 протиправним та таким, що підлягає скасуванню. 
Ухвалою судді від 03.09.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
16.09.2024 від відповідача надійшов до суду відзив на позовну заяву із викладом заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову. Свою позицію мотивує тим, що спірне рішення ґрунтується на висновках Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №142000-3104-0200 від 29.05.2024. Оскільки товар «Поліетиленовий ламінований тент (тарпаулін)» виготовлений з поліетиленових стрічкових ниток (ширина стрічки 3мм), а відповідно до Примітки 1(g) до розділу XI «ТЕКСТИЛЬНІ МАТЕРІАЛИ ТА ТЕКСТИЛЬНІ ВИРОБИ», такі стрічкові нитки розглядають як текстильні матеріали і включаються до розділу ХІ. Відповідно до Примітки 1 до групи 54 (де розглядаються стрічкові нитки шириною не більше 5 мм, зокрема товарна позиція 5404 «Нитки синтетичні або штучні; стрічкові та подібної форми нитки синтетичних або штучних матеріалів») «Пласкі та аналогічні нитки товарної позиції 5404 або 5405 не вважаються синтетичними або штучними волокнами.». Тому товар « 1. Поліетиленовий ламінований тент (тарпаулін)» не розглядається як виготовлений із синтетичних волокон в товарній підкатегорії 6306 12 00 00 «із синтетичних волокон», а класифікується в товарній підкатегорії 6306 19 00 00, як виготовлений із «з інших текстильних матеріалів». Підхід до класифікації підтверджується класифікаційними рішеннями країн-членів Європейського Союзу: DEBTІ17023/23-1 від 15.06.2023, DEBTІ17026/23-1 від 07.08.2023 та рішеннями щодо класифікації товарів, прийняті митними органами України від 20.03.2023 №KT-UA100000-0056-2023, від 19.02.2024 №KT-UA209000-0032-2024, від 08.05.2024 №KT-UA209000-0077-2024. 
Звертає увагу, що витрати на проведення експертизи без залучення експерта судом не можуть вважатися витратами, пов`язаними з розглядом справи, а відтак не підлягають розподілу.
З урахуванням наведеного, просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
Ухвалою від 11.09.2024 відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
31.10.2024, 02.07.2025, 19.11.2025 позивач подав додаткові пояснення, у яких навів релевантну судову практику та просив задовольнити пред`явлений позову.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на які сторони покликаються, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд установив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
03.01.2024 між Приватним підприємством «Олімп-ВМ» (покупець) та компанією K-TARP VINA CO., LTD (В`єтнам) (продавець) укладено Договір №16, відповідно до якого продавець передає у власність покупця тенти з полімерного матеріалу/ tarpaulin в кількості та по ціні, зазначених в інвойсах продавця, а покупець приймає товар та здійснює оплату продавцю в порядку, визначеному цим договором.
04.01.2024 продавець надав позивачу комерційну пропозицію щодо ціни тентів, а також проформу інвойс №24001S001 для оплати товарів, у яких зазначив код HS (гармонізованої системи) товарної номенклатури товарів 392690.
28.02.2024 продавець надав позивачу комерційний інвойс №24001S001 на відвантаження тентів за ціною 85162,50 доларів США, пакувальний аркуш до комерційного інвойсу, а також специфікації № 24001S001-1 та № 24001S001-2 до комерційного інвойсу, у яких також зазначив код HS (гармонізованої системи) товарної номенклатури товарів 392690.
28.02.2024 митними органами В`єтнаму оформлені митні декларації №3062 3278 3530 та №3062 3283 1720 за кодом HS (гармонізованої системи) товарної номенклатури товарів 3926.
Після доставки товарів до Львівської митниці, позивач подав відповідачу митну декларацію №24UА209110003714U5 для митного оформлення товарів, в якій у графі 33 вказав код товару згідно з УКТЗЕД 3926909790. 
Львівська митниця відібрала зразки тентів та направила для дослідження до Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби.
Спеціалізована лабораторія з питань експертизи та досліджень Держмитслужби склала висновок №142000-3104-0200. У висновку лабораторії зазначені результати дослідження, якими встановлено, що зразки тентів №№ 1,2 гнучкі, тобто намотування можна виконати вручну без зламування навколо циліндра діаметром 7мм за температури 15-30С. При розгляді лицьової поверхні зразків №№ 1, 2 неозброєним оком добре видно структуру текстильного матеріалу, а також точки перетину ниток основи і утоку. В місцях, де нитки основи та утоку не прилягають щільно одна до одної неозброєним оком видно покриття з плівки.
За допомогою методу «косого зрізу» можна спостерігати неозброєним оком структуру матеріалу, а саме: шар тканини білого кольору, що виготовлена з стрічкових ниток, покритий з одного боку напівпрозорою плівкою (зразок № 1- блакитного кольору з лицьової та зворотної сторони; зразок №2 - помаранчевого кольору з лицьової сторони та зеленого - зі зворотної). При руйнуванні полотна зразків №№ 1 та 2 в його складі виявлено три шари: 
1 шар - напівпрозора плівка з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок; 
2 шар - тканина білого кольору, що виготовлена з стрічкових ниток (ширина стрічки 1-Змм), полотняного переплетення з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок; 
3 шар - напівпрозора плівка з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок. 
Шари 1 та 3 не відділяються окремо від шару 2 без руйнування, що унеможливлює визначити товщину та відсотковий вміст кожного шару
Відтак, Львівська митниця прийняла рішення про визначення коду товару №КТ-UA209000-0099-2024 від 19.06.2024, яким класифікувала імпортовані позивачем товари тенти за кодом УКТЗЕД 6306190000.
Не погоджуючись з рішенням про визначення коду товару, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам та встановленим обставинам справи, суд застосовує такі норми чинного законодавства та робить висновки по суті спору.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України регламентовано, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Аналіз цієї норми дає змогу виснувати, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відповідно до ч. 6 ст. 257 Митного кодексу України (далі – МК України) умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Частинами 1-2 ст. 67 МК України передбачено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.
В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів.
Відповідно до ч. 3-4 ст. 67 МК України для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду.
Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Згідно з ч. 1 ст. 68 МК України ведення УКТ ЗЕД здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
За правилами ч. 1-5 ст. 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД.
Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД.
На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них.
У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари.
Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо.
Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження органу доходів і зборів щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.
Процедуру ведення УКТ ЗЕД визначено Порядком ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 (далі – порядок № 428).
Згідно з п. 2 порядку № 428 УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України Про Митний тариф України, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів.
Пунктом 3 порядку № 428 визначено, що УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).
Порядок роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України № 650 від 30.05.2012 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за № 1085/21397 (далі - порядок № 650).
Відповідно до п. 2 розділу І порядку № 650 у цьому Порядку терміни вживаються у такому значенні:
- класифікація товару - визначення коду товару відповідно до вимог Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачених Законом України Про Митний тариф України, з урахуванням Пояснень до УКТЗЕД, рішень Комітету з Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації, методичних рекомендацій щодо класифікації окремих товарів згідно з вимогами УКТЗЕД розроблених центральним органом виконавчої влади у сфері митної справи на виконання ст. 68 Кодексу, до початку переміщення товару через митний кордон України, під час митного і оформлення та після завершення митного оформлення;
- контроль правильності класифікації товарів - перевірка відповідності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення або після них;
- рішення щодо класифікації товарів - рішення митного органу, яке приймається за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Пунктом 1 розділу II порядку № 650 регламентовано, що посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
За приписами п. 2 розділу II порядку № 650 контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності: опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу; відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.
Відповідно до п. 20-25 розділу II порядку №650 за допомогою АСМО Рішення оформлюється, підписується шляхом накладення кваліфікованого електронного підпису посадової особи, яка його прийняла, та передається до ПМО.
Прийняте Рішення реєструється в Журналі Рішень та вноситься до бази даних «Класифікаційні рішення» єдиної автоматизованої інформаційної системи митних органів (далі - ЄАІС).
Рішення є обов`язковим для митних цілей, діє три роки з дати його прийняття, крім випадків скасування або анулювання такого Рішення до закінчення строку його чинності.
У разі застосування Рішення відомості, які вносить декларант або уповноважена ним особа у графи 31 та 33 митної декларації щодо товару, якого стосується таке Рішення, мають відповідати інформації, зазначеній у графі 6 Рішення, а реєстраційний номер Рішення та дата його прийняття зазначаються у графі 44 митної декларації.
Після внесення Рішення до бази даних «Класифікаційні рішення» ЄАІС центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, забезпечує оприлюднення такого Рішення на власному офіційному вебсайті.
Оприлюдненню підлягає інформація із граф 1, 4, 6 та 7 Рішення.
У разі незгоди з Рішенням декларант або уповноважена ним особа має право його оскаржити відповідно до глави 4 Кодексу.
У спірному рішенні відповідач зазначив, що під час прийняття такого керувався Українською класифікацією товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД), викладеною у додатку до Закону України від 19.09.2013 №584-VII «Про Митний тариф України», наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650, Поясненнями до УКТЗЕД, затвердженими наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543, та висновками СЛЕД Держмитслужби від 29.05.2024 № 142000-3104-0200, рішеннями щодо класифікації товарів, прийнятими митними органами України від 20.03.2023 №KT-UA100000-0056-2023, від 19.02.2024 №KT-UA209000-0032-2024, від 08.05.2024 №KT-UA209000-0077-2024.
Наказом Державної митної служби України від 14.12.2022 № 543 затверджено Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - пояснення № 543).
Згідно з Основними правилами інтерпретації УКТЗЕД, що містяться в поясненнях №543, класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється за такими правилами:
Правило 1. Назви розділів, груп і підгруп наводяться лише для зручності користування УКТЗЕД; для юридичних цілей класифікація товарів в УКТЗЕД здійснюється виходячи з назв товарних позицій і відповідних приміток до розділів чи груп і, якщо цими назвами не передбачено іншого, відповідно до таких правил:
Правило 2. Будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який виріб стосується також некомплектного чи незавершеного виробу за умови, що він має основну властивість комплектного чи завершеного виробу. Це правило стосується також комплектного чи завершеного виробу (або такого, що класифікується як комплектний чи завершений згідно з цим правилом), незібраного чи розібраного; (b) будь-яке посилання в назві товарної позиції на будь-який матеріал чи речовину стосується також сумішей або сполук цього матеріалу чи речовини з іншими матеріалами чи речовинами. Будь-яке посилання на товар з певного матеріалу чи речовини розглядається як посилання на товар, що повністю або частково складається з цього матеріалу чи речовини. Класифікація товару, що складається більше ніж з одного матеріалу чи речовини, здійснюється відповідно до вимог правила 3.
Правило 3. У разі якщо згідно з правилом 2 (b) або з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином:
(а) перевага надається тій товарній позиції, в якій товар описується конкретніше порівняно з товарними позиціями, де дається більш загальний його опис. Проте в разі коли кожна з двох або більше товарних позицій стосується лише частини матеріалів чи речовин, що входять до складу суміші чи багатокомпонентного товару, або лише частини товарів, що надходять у продаж у наборі для роздрібної торгівлі, такі товарні позиції вважаються рівнозначними щодо цього товару, навіть якщо в одній з них подається повніший або точніший опис цього товару;
(b) суміші, багатокомпонентні товари, які складаються з різних матеріалів або вироблені з різних компонентів, товари, що надходять у продаж у наборах для роздрібної торгівлі, класифікація яких не може здійснюватися згідно з правилом 3 (a), повинні класифікуватися за тим матеріалом чи компонентом, який визначає основні властивості цих товарів, за умови, що цей критерій можна застосувати;
(с) товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.
Правило 4. Товар, який не може бути класифікований згідно з вищезазначеними правилами, класифікується в товарній позиції, яка відповідає товарам, що найбільше подібні до тих, що розглядаються.
Правило 5. На додаток до наведеного до зазначених нижче товарів застосовуються такі правила:
(a) футляри для фотоапаратів, музичних інструментів, зброї, креслярського приладдя, прикрас та подібні вироби, які мають спеціальну форму і призначені для зберігання відповідних виробів або набору виробів, придатні для тривалого використання разом з виробами, для яких вони призначені, класифікуються разом з упакованими в них виробами. Це правило не поширюється на тару (упаковку), що становить разом з виробом одне ціле і надає останньому істотно іншої властивості;
(b) відповідно до правила 5 (a) тару (упаковку) разом з товарами, які в ній містяться, слід класифікувати разом з цими товарами, якщо вона належить до такого типу тари (упаковки), яка зазвичай використовується для упакування цих товарів. Це положення є необов`язковим, якщо ця тара (упаковка) придатна для повторного використання.
Правило 6. Для юридичних цілей класифікація товарів у товарних підпозиціях, товарних категоріях і товарних підкатегоріях здійснюється відповідно до назви останніх, а також приміток, які їх стосуються, з урахуванням певних застережень (mutatis mutandis), положень вищезазначених правил за умови, що порівнювати можна лише назви одного рівня деталізації. Для цілей цього правила також можуть застосовуватися відповідні примітки до розділів і груп, якщо в контексті не зазначено інше.
Як зазначено вище, позивачем визначено код товару за УКТЗЕД - 3926909790, у той час як відповідач у спірному рішенні змінив опис товару та його код за УКТЗЕД на 6306190000.
Суд зауважує, що пояснення до коду 3926909790 міститься у Поясненнях до розділу VII (Полімерні матеріали, пластмаси та вироби з них; каучук, гума та вироби з них), а до коду 6306190000 - в розділі Розділ XI (Текстильні матеріали та текстильні вироби).
Так, згідно з п. 1 Пояснень до групи 39 розділу VII (Пластмаси, полімерні матеріали та вироби з них) в УКТ ЗЕД термін «пластмаси» означає матеріали товарних позицій 3901 - 3914, здатні під час полімеризації або на будь-якій наступній стадії набувати заданої форми під впливом зовнішньої дії (як правило, температури і тиску, а у разі потреби з використанням розчинника або пластифікатора) та зберігати її після усунення зовнішньої дії, такої як пресування, лиття, екструзія, каландрування або іншої.
В УКТ ЗЕД термін «пластмаси» означає також вулканізоване волокно, однак не застосовується до матеріалів, які розглядаються як текстильні в розділі XI.
Відповідно до п. 2 до цієї групи не включаються: (a) мастильні матеріали товарної позиції 2710 або 3403; (b) воски товарної позиції 2712 або 3404; (c) окремі органічні сполуки визначеного хімічного складу (група 29); (d) гепарин або його солі (товарна позиція 3001); (e) розчини (крім колодію), які складаються з будь-яких продуктів товарних позицій 3901 - 3913 в летких органічних розчинниках, за умови, що частка розчинника становить більш як 50 мас. % розчину (товарна позиція 3208); фольга для тиснення товарної позиції 3212; (f) органічні поверхнево-активні речовини та препарати товарної позиції 3402; (g) природні переплавлені смоли або складні ефіри цих смол (товарна позиція 3806); (h) готові присадки, добавки до нафтопродуктів (включаючи бензин) або для інших рідин, які використовуються з тією самою метою, що і нафтопродукти (товарна позиція 3811); (ij) готові гідравлічні рідини на основі полігліколів, силіконів або інших полімерів групи 39 (товарна позиція 3819); (k) діагностичні або лабораторні реагенти на підкладці з пластмаси (товарна позиція 3822); (l) синтетичний каучук групи 40 або вироби з нього; (m) шорно-сідлові вироби або упряж (товарна позиція 4201), або валізи, кейси, сумки та інші вироби товарної позиції 4202; (№) плетені, кошикові вироби, матеріали для плетіння групи 46; (o) настінні покриття товарної позиції 4814; (p) товари розділу XI (текстильні матеріали та вироби з них); (q) вироби розділу XII (наприклад взуття, головні убори, парасольки від сонця і дощу, палиці, ціпки, пуги, батоги та їх частини); (r) біжутерія (імітація ювелірних виробів) товарної позиції 7117; (s) товари розділу XVI (машини та механічне або електричне обладнання); (t) частини літальних апаратів або транспортних засобів розділу XVII; (u) вироби групи 90 (наприклад оптичні елементи, оправи для окулярів, креслярські інструменти); (v) вироби групи 91 (наприклад годинники, корпуси годинників усіх видів); (w) вироби групи 92 (наприклад музичні інструменти та їх частини); (x) вироби групи 94 (наприклад меблі, світильники та освітлювальне обладнання, світлові вивіски, збірні будівельні конструкції); (y) вироби групи 95 (наприклад іграшки, ігри, спортивний інвентар); або (z) вироби групи 96 (наприклад щітки, ґудзики, застібки-блискавки, гребінці, мундштуки, чубуки до люльок або подібні вироби, частини для термосів або подібні вироби, ручки (для писання), механічні (наприклад, цангові) олівці зі вставним грифелем, моноопори, двоноги, триноги та аналогічні вироби).
До товарної позиції 3926 (Інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарних позицій 3901 - 3914), зокрема, включаються:
- 3926909790 - інші.
До цієї товарної позиції включаються вироби, в іншому місці не зазначені, із пластмас (як визначено в Примітці 1 до цієї групи) чи з інших матеріалів товарних позицій 3901 - 3914.
До них відносяться:
(1) Одяг та додаткові речі (крім іграшок), виконані зшиванням чи склеюванням листів пластмаси, наприклад, фартухи, ремені, дитячі нагрудники, плащі, підпахівники і т. д. Знімні пластмасові каптури включаються до цієї товарної позиції, якщо вони подані разом з пластмасовими плащами, до яких вони належать.
(2) Пристосування (кріпильні вироби та фурнітура) до меблів, транспортних засобів або аналогічні вироби.
(3) Статуетки та інші декоративні вироби.
(4) Пилозахисні покриття, захисні мішки, навіси, швидкозшивачі, папки для документів і книжок, обкладинки книжок і т. п. захисні вироби, виготовлені шляхом зшивання або склеювання листів з полімерних матеріалів.
(5) Прес-пап`є, ножі для різання паперу, блокноти з промокальним папером, футляри для ручок, закладки для книг і т. д.
(6) Гвинти, болти, шайби та аналогічні вироби загального користування.
(7) Транспортерні стрічки, привідні паси чи елеваторні паси, нескінченні чи розрізані уздовж та з`єднані кінцями або оснащені кріпленнями.
Транспортерні стрічки, привідні паси чи елеваторні паси, або іншого типу, подані з машинами чи апаратурою, для якої вони призначені, змонтовані чи незмонтовані, класифікуються разом з цією машиною або пристроєм (наприклад, у розділі XVI). Крім того, до цієї товарної позиції не включаються транспортерні стрічки або привідні паси з текстильного матеріалу, просоченого, з покриттям чи дубльованого (прошарованого) полімерним матеріалом (розділ XI, наприклад, товарна позиція 5910).
(8) Іонообмінні колонки, заповнені полімерами товарної позиції 3914.
(9) Пластмасові контейнери, проміжок між стінками яких заповнено карбоксиметилцелюлозою (використовувані як ємності для льоду).
(10) Коробки чи ящики для інструментів, що не мають спеціальної форми чи спеціальних пристосувань усередині для розміщення конкретних інструментів, разом з їх приладдям або без них (дивись пояснення до товарної позиції 4202).
(11) Соски-пустушки; пузирі для льоду; спринцівки; клізми та пристрої для них; подушки для інвалідів та аналогічні подушки для догляду за хворими; пессарії; презервативи (профілактичні засоби); балони для шприців.
(12) Різні інші вироби, такі як застібки для сумок, куточки для валіз, підвісні гачки, захисні ковпачки і прокладки, установлювані під меблями, ручки (на робочих інструментах, ножах, вилках і т. п.), намистини, стекла годинників, цифри та літери, ярлики для багажу.
(13) штучні нігті.
До цієї товарної позиції не включаються предмети домашнього вжитку такі як урни для сміття та мобільні баки для сміття (в тому числі для застосування на вулиці).
У товарній категорії 39269097 класифікуються армовані вуглецевим волокном пластикові бічні накладки для центральної консолі пасажирських автомобілів. Ці накладки виготовлені з композитного матеріалу, що складається переважно з вуглецевих волокон, залитих у матрицю з епоксидної смоли. Вони мають жорстку конструкцію. Ці накладки мають різні фіксуючі запірні (защепувальні) пристрої та монтажні отвори на нижньому краї. Вони кріпляться до центральної консолі пасажирських автомобілів і служать, зокрема, декоративним елементом.
В свою чергу, товарній позиції 6306 УКТЗЕД відповідає такий опис товарів: брезентові покриття, навіси і зовнішні сонцезахисні пристрої; намети (включаючи тимчасові каркасні намети та подібні вироби); вітрила для човнів, серфінгів або сухопутних транспортних засобів; спорядження для кемпінгів:
- 6306190000 - з інших текстильних матеріалів.
Причепи, що включаються до цієї товарної позиції, такі:
До цієї товарної позиції включається ряд текстильних виробів, переважно виготовлених з міцної щільної парусини.
(1) Брезентові покриття. Переважно використовуються для запобігання псуванню від непогоди товарів, які зберігаються під відкритим небом або завантажені на судна, у вагони, вантажівки і т. д. Переважно тканини для них виготовляються з синтетичних або штучних волокон, з покриттям або без покриття, або з важкого чи досить важкого полотна (з конопель, джуту, льону чи бавовни). Ці брезентові покриття водонепроникні. Брезентові покриття з полотна переважно обробляються смолою або хімікатами для надання їм водонепроникності чи для попередження гниття. Вони переважно бувають прямокутної форми з підрубленими краями і можуть бути оснащені отворами, шнурами, планками і т. д. Брезентові покриття фасонні (наприклад, для копиць сіна, для палуб невеликих суден, вантажівок і т. д.) також включаються до цієї товарної позиції за умови, що вони плоскі.
Брезентові покриття не слід плутати ані з чохлами для автомобілів, машин і т. д., виготовленими з брезенту за формою цих машин, ані з плоскими захисними покриттями з легкого матеріалу, виготовленими так само, як брезентові покриття (товарна позиція 6307).
(2) Вітрила (для яхт, рибальських смеків (однощоглових рибальських суден) чи інших суден, для дощок для віндсерфінгу або сухопутних транспортних засобів). Вони виготовляються з міцних текстильних матеріалів (наприклад, з високоміцних синтетичних або штучних волокон), нарізаних за формою і підрублених, і переважно оснащені вічками або іншими кріпильними деталями.
(3) Навіси та зовнішні сонцезахисні пристрої (наприклад, штори, вертикальні маркізи тощо) (для магазинів, кафе і т. д.). Вони призначені для захисту від сонця; виготовлені переважно з міцної одноколірної чи смугастої парусини і можуть бути змонтовані на валиках або складних механізмах. Вони включаються до цієї товарної позиції, навіть коли натягнуті на рами, як це буває з зовнішніми сонцезахисними пристроями (наприклад горизонтальні фасадні, балконні чи терасні маркізи (перголи)).
(4) Намети - це укриття, для яких використовуються тканини від легких до досить важких з синтетичних або штучних волокон, бавовняних чи змішаних текстильних матеріалів, з покриттям або без покриття, дубльованих чи недубльованих, або з парусини. Вони переважно мають одинарний чи подвійний дах і боки або стінки (одинарні чи подвійні), що дозволяє закривати намет. До цієї товарної позиції включаються намети різних розмірів і форм, наприклад намети для військових, кемпінгів (включаючи рюкзакові намети), цирків і пляжів. Вони відносяться до цієї товарної позиції незалежно від того, оснащені вони чи не оснащені тичинами, кілочками, відтяжними мотузками чи іншими пристосуваннями.
Караванні «Навіси» (також відомі як навіси для будинків-фургонів (додаткові прибудови)) за своєю структурою схожі на намети і тому розглядаються як намети. Тканини для них переважно виготовляються з синтетичних або штучних волокон або досить товстої парусини. Вони складаються з трьох стін і даху та призначені для збільшення житлової площі будинку-фургона.
Тимчасові навіси, як правило, призначені для використання на відкритому повітрі, відкриті з однієї або кількох сторін (але також можуть бути повністю закриті), включають повний або частковий дах і можуть забезпечувати повний або частковий захист від одного або кількох погодних факторів (наприклад, сонця, дощ, вітер). Каркаси тимчасових навісів, як правило, виготовляються з металу і можуть мати телескопічні складані стрижні. Дах і будь-які сторони можуть бути встановлені окремо.
До цієї товарної позиції не включаються парасолькові намети товарної позиції 6601.
(5) Спорядження для кемпінгу. До цих товарів відносять парусинові відра, мішки для води, тази для умивання; непромокальні покриття, що розстеляються на землі в наметі; надувні матраци та подушки (крім зазначених у товарній позиції 4016); гамаки (крім зазначених у товарній позиції 5608).
Отже, до товарної позиції 3926 відносяться інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарних позицій 3901 - 3914, а до товарної позиції 6306 - брезентові покриття, навіси і зовнішні сонцезахисні пристрої; намети (включаючи тимчасові каркасні намети та подібні вироби); вітрила для човнів, серфінгів або сухопутних транспортних засобів; спорядження для кемпінгів.
Також відповідач, як на підставу прийняття спірного рішення, покликається на висновок Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №142000-3104-0200 від 29.05.2024.
Суд зазначає, що п.12 вищезгаданого висновку констатує про таке.
За результатами досліджень використаними методами, встановлено, що зразки №№ 1,2 (нумерація відповідно до п. 3 висновку) представляють собою готовий виріб у вигляді полотна прямокутної форми (зразок № 1- блакитного кольору з лицьової та зворотної сторони; зразок №2 – помаранчевого кольору з лицьової сторони та зеленого – зі зворотної). Краї полотна по всьому периметру загнуті та запаяні, всередині запаяних країв проходить шнур. По всьому периметру встановлені металеві кільця (люверси). . Розміри зразків №№ 1,2 відповідно: 4х5 м; 5х8 м. Зразки №№ 1, 2 надійшли на дослідження у вигляді готових пласких виробів, запакованих в прозорі полімерні пакети, в які вміщено оригінальні етикетки. Опис зразків та інформацію, зазначену на етикетці, наведено в п. 11.1 цього Висновку. Досліджувані зразки №№ 1, 2 не є пористими, не самоклейні, без зображень на поверхнях. Зразки №№ 1, 2 гнучкі, тобто намотування можна виконати вручну без зламування навколо циліндра діаметром 7мм за температури 15-30°С. Для визначення наявності покриття інструменти такі як лупи або мікроскопи не використовувалися. 
При розгляді лицьової поверхні зразків №№ 1, 2 неозброєним оком добре видно структуру текстильного матеріалу, а також точки перетину ниток основи і утоку. В місцях де нитки основи та утоку не прилягають щільно одна до одної неозброєним оком видно покриття з плівки (зразок № 1- блакитного кольору з лицьової та зворотної сторони; зразок №2 – помаранчевого кольору з лицьової сторони та зеленого – зі зворотної). Також плівки блакитного кольору (зразок № 1) та помаранчевого і зеленого кольорів (зразок № 2) видно коли зразки підносили до світла. Оцінити різницю блиску поверхні полімерного покриття або розсіювання світла з особливостями відбиття світла від поверхні текстильної основи не видається можливим, оскільки шари плівки не відділяються окремо від шару текстильного матеріалу без руйнування. Відсутній рельєф поверхні текстильного матеріалу на поверхні полімерного покриття. За допомогою методу «косого зрізу» можна спостерігати неозброєним оком структуру матеріалу, а саме: шар тканини білого кольору, що виготовлена з стрічкових ниток, покритий з одного боку напівпрозорою плівкою (зразок № 1- блакитного кольору з лицьової та зворотної сторони; зразок №2 – помаранчевого кольору з лицьової сторони та зеленого – зі зворотної). 
Із зразку №1 вилучили окремі нитки, після чого розглядали їх неозброєним оком. На кожній нитці можна побачити залишки напівпрозорих плівок блакитного кольору. При руйнуванні полотна зразку №1 в його складі виявлено три шари: 1 шар – напівпрозора плівка блакитного кольору з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок; 2 шар – тканина білого кольору, що виготовлена з стрічкових ниток (ширина стрічки 1-3мм), полотняного переплетення з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок; 3 шар – напівпрозора плівка блакитного кольору з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок.
Шари 1 та 3 не відділяються окремо від шару 2 без руйнування, що унеможливлює визначити товщину та відсотковий вміст кожного шару. Із зразку №2 вилучили окремі нитки, після чого розглядали їх неозброєним оком. На кожній нитці можна побачити залишки напівпрозорих плівок помаранчевого та зеленого кольорів. При руйнуванні полотна зразку №2 в його складі виявлено три шари: 1 шар – напівпрозора плівка помаранчевого кольору з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок; 2 шар – тканина білого кольору, що виготовлена з стрічкових ниток (ширина стрічки 1-3 мм), полотняного переплетення з поліетилену з вмістом добавок домішок; інших 3 шар – напівпрозора плівка зеленого кольору з поліетилену з вмістом інших добавок/домішок. Шари 1 та 3 не відділяються окремо від шару 2 без руйнування, що унеможливлює визначити товщину та відсотковий вміст кожного шару. Сфера застосування, технологія виготовлення визначається згідно інформації фірми-виробника.
Суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 13.12.2023 у справі № 804/7239/17 дійшов висновку, що в Основних правил інтерпретації УКТЗЕД передбачено, що при віднесенні товару до тієї чи іншої позиції слід виходити з більш конкретного опису товару, тобто саме характеристики товару є визначальними для класифікації товару відповідно до УКТЗЕД.
Разом з тим, суд констатує, що у вказаному висновку, експерт не зазначив, якому саме конкретному коду УКТЗЕД відповідає товар, який був предметом дослідження.
Водночас відповідно до ч. 2 ст. 356 МК України взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.
Однак відповідачем не доведено дотримання передбаченої законом процедури взяття проб (зразків) товарів, оскільки відповідного рішення в контексті ч. 2 ст. 356 МК України, відповідачем не приймалося, наслідком чого є протиправність цих дій. Доказів протилежного суду не подано.
Суд уважає за необхідне звернути увагу на постанову від 28.05.2020 у справі №818/1205/16, у якій Верховний Суд зазначав, що відповідачем не дотримано законодавчих вимог, які регламентують підстави і порядок взяття проб (зразків) товарів, що перебувають під митним контролем, а також гарантії, які надаються декларантам під час цього процесу. За таких умов в силу приписів статей 72, 74 Кодексу адміністративного судочинства України акти про зняття проб (зразків) товарів мають визначатися недопустимим доказом, в зв`язку із чим результати експертизи, викладені у висновку не є достатньою підставою винесення спірного рішення.
Так, вказаний висновок містить лише опис складу товару у цілому вигляді та у процесі його руйнування. 
При цьому, суд зазначає, що наведений опис не визначає відповідність досліджуваного товару тим характеристикам, які притаманні товарній позиції 6306.
У зв`язку з цим, суд вважає, що покликання контролюючого органу на вказаний експертний висновок як на доказ правомірності визначення спірним рішенням коду УКТЗЕД відповідного товару є безпідставним.
Водночас на замовлення позивача проведена судова товарознавча експертиза для подання до суду, відповідно до статті 7-1 Закону України «Про судову експертизу» на підставі договору № 50-24 від 26.07.2024, укладеного між ПП «Олімп-ВМ» та судовим експертом Холодовою О. Ю (свідоцтво №42-23/П від 11.05.2023, видане на підставі рішення кваліфікаційної палати ЦЕКК при Мінюсті). 
За результатами проведення товарознавчої експертизи підготовлений Висновок експерта №50-24 від 07.08.2024. Висновок підготовлено для подання до суду, та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок згідно зі ст.384 КК України.
Згідно заключної частини зазначеного висновку, за результатами судової товарознавчої експертизи встановлено, що за визначальними характеристиками товар – Тент (тарпаулін), виготовлений з поліетиленових стрічкових ниток шириною 1-3 мм, ламінованих з обох боків поліетиленовою плівкою, виробник компанія К- ARP VINA CO., LTD, країна виробництва В`єтнам, що ввезений в Україну на підставі договору від 03.01.2024 №16 між приватним підприємство «Олімп-ВМ» та компанією К-TARP VI№A COLTD (В`єтнам) та комерційного інвойсу від 28.02.2024 №240018001, за матеріалом і технологією виготовлення та технічними і технологічними властивостями відповідно до вимог УКТЗЕД відноситься до товарної позиції 3926 «Інші вироби з пластмас та вироби з інших матеріалів товарних позицій 3901-3914», товарної підкатегорії 3926 90 97 90 інші. 
Так, відповідно до правової позиції викладеної у п. 21 постанови Верховного Суду від 24.11.2020 у справі №260/1358/18, адміністративне провадження № К/9901/16491/19 встановлено: «Щодо допустимості доказів в адміністративному судочинстві, експертне дослідження іншої установи, зроблене за заявою декларанта, може бути доказом визначальних характеристик товару для його класифікації згідно з УКТ ЗЕД нарівні з експертним дослідженням спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу). Оцінка такого експертного дослідження, так само, як і експертного дослідження спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, чи його відокремленого підрозділу, здійснюється судом за правилами оцінки доказів, визначених статтею 90 Кодексу адміністративного судочинства України».
Також, згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №808/1432/16, з огляду на правову рівність учасників процедур митного контролю експерти установи, призначені декларантом не можуть мати інші права та завдання, ніж експерти установи, призначені митним органом.
При цьому, відповідно до правової позиції, сформованої у постанові Верховного Суду від 24.12.2020 у справі № 806/4585/15, адміністративне провадження № К/9901/13584/18 встановлено: «Колегія суддів погоджується з позицією судів попередніх інстанцій щодо визнання безпідставним твердження відповідача, що при проведенні товарознавчої експертизи, експерт вийшов за межі своїх повноважень визначивши код товару згідно з УКТЗЕД. Відповідно до п. 1 р. IV Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.98 року № 53/5 до основних завдань товарознавчої експертизи відноситься визначення характеристик об`єктів дослідження відповідно до вимог Українського класифікатора товарів зовнішньої економічної діяльності».
Окрім того, доказами класифікації тентів у товарній позиції 3926 є відомості в оформленій митними органами В`єтнаму митній декларації та інших документах.
Так, Всесвітня митна організація (міжнародна міжурядова організація зі штаб квартирою в Брюсселі) прийняла Міжнародну конвенцію про гармонізовану систему опису та кодування товарів, яка включає в себе біля 5000 товарних позицій, кожна з яких має шестизначний код, наданий згідно з чітко визначеними правилами, з метою досягнення єдиної класифікації товарів, яка використовується для розрахунку митних тарифів та ведення міжнародної митної статистики.
Указом Президента України від 17.05.2002 № 466/2002 «Про приєднання України до Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів» Україна приєдналась до вказаної системи.
Відповідно до Статусу Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, однією з договірних країн з 01.01.2000 є В`єтнам.
Згідно з п. «а» ст. 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів, що є частиною національного законодавства України, договірна країна зобов`язується стосовно своєї номенклатури митних тарифів і статистичної номенклатури застосовувати основні правила класифікації для тлумачення Гармонізованої системи, а також усі примітки до розділів, груп і субпозицій і не змінювати обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій Гармонізованої системи.
Приписами ст. 67 МК України визначено:
- Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України;
- в УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів;
- для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду;
- структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Також слід врахувати, що Законом України від 19.10.2022 № 2697-IX «Про Митний тариф України» визначена особливість застосування Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, згідно з якою якщо в Українській класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, складеній на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу, виявлено неточності перекладу з офіційної мови оригіналу українською мовою назв позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп позицій, підпозицій, а також текстів приміток до розділів, груп, позицій, підпозицій та додаткових приміток, за основу приймаються тексти офіційних видань Гармонізованої системи опису та кодування товарів і Комбінованої номенклатури Європейського Союзу.
Отже, товарна позиція товарної номенклатури ЗЕД В`єтнаму співпадає з товарною позицією товарної номенклатури Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, оскільки для класифікації товарів застосовуються одні і ті ж правила для тлумачення та встановлений єдиний обсяг розділів, груп, товарних позицій і субпозицій.
Судовим розглядом встановлено, що 04.01.2024 продавець надав позивачу комерційну пропозицію щодо ціни тентів, а також проформу інвойс №24001S001 для оплати товарів, у яких зазначив код HS (гармонізованої системи) товарної номенклатури товарів 392690.
28.02.2024 продавець надав позивачу комерційний інвойс №24001S001 на відвантаження тентів за ціною 85162,50 доларів США, пакувальний аркуш до комерційного інвойсу, а також специфікації № 24001S001-1 та № 24001S001-2 до комерційного інвойсу, у яких також зазначив код HS (гармонізованої системи) товарної номенклатури товарів 392690.
28.02.2024 митними органами В`єтнаму оформлені митні декларації №3062 3278 3530 та №3062 3283 1720 за кодом HS (гармонізованої системи) товарної номенклатури товарів 3926.
Таким чином, зазначений код товару 3926 в експортній декларації В`єтнаму, а також у комерційному інвойсі, 392690 свідчить про те, що ввезені товари тенти класифікуються у товарній підпозиції згідно з УКТЗЕД 392690, а не 630619, як визначив відповідач у спірному рішенні щодо класифікації товарів.
З огляду на те, що товар не відповідає товарній позиції 6306, а також враховуючи наведений експертний висновок, суд дійшов висновку, що контролюючий орган безпідставно визначив у спірному рішенні вищевказаний код УКТЗЕД товару.
Дослідивши обставини справи відповідно до вищенаведених правових норм, суд вважає, що визначення позивачем товару коду УКТЗЕД 3926909790 є обґрунтованим.
Відповідно до вимог ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Отже, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на суб`єкта владних повноважень, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.
Відповідач жодними належними та допустимими доказами не довів правомірність прийняття рішення про визначення коду товару №КТ-UA209000-0099-2024 від 19.06.2024.
Доводи відповідача спростовано наведеним вище аналізом чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та правовими позиціями Верховного Суду. Тому такі міркування суд не враховує.
За правилами ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно з ч. 1 ст. 245 КАС України при вирішенні справи по суті суд може задовольнити позов повністю або частково чи відмовити в його задоволенні повністю або частково.
Перевіривши обґрунтованість доводів сторін, оцінивши наявні у справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи встановлені обставини справи, суд дійшов висновку про задоволення позову повністю.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд керувався таким.
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, як розподілити між сторонами судові витрати.
Приписами ч. 1 ст. 139 КАС України регламентовано, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Суд зазначає, що судовий збір за подання позивачем позовної заяви (одна вимога немайнового характеру) становить 3028,00 грн.
Під час звернення до суду з цим позовом позивач сплатив судовий збір у сумі 4286,50 грн, тобто у більшому розмірі.
Отже, понесені позивачем документально підтверджені судові витрати у вигляді сплаченого судового збору в розмірі 3028,00 грн підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
При цьому суд звертає увагу, що позивач має право відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» подати клопотання про повернення судового збору у зв`язку з внесенням його в більшому розмірі.
Стосовно витрат, пов`язаних з проведенням експертизи, суд зазначає таке.
Відповідно до ст. 132 КАС України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
За змістом ч. 3, 5-8 ст. 137 КАС України спеціаліст, перекладач, експерт отримують винагороду за виконані роботи (надані послуги), пов`язані із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.
Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів. Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути співмірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг). У разі недотримання вимог щодо співмірності витрат суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача чи експерта, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат, які підлягають розподілу між сторонами.
Позивач для підтвердження витрат, пов`язаних з проведенням експертизи, надав суду: висновок експерта за результатами проведення судової товарознавчої експертизи підготовлений для подання до суду №50-24 від 07.08.2024; договір від 26.07.2024 №50-24; рахунок від 26.07.2024 №55-24; акт здачі-приймання висновку експерта № 50-24 за результатами проведення судової товарознавчої експертизи від 07.08.2024; платіжну інструкцію від 05.08.2024 №1387 на суму 34834,88 грн.
Отже, позивач виконав усі вимоги процесуального законодавства щодо документального підтвердження понесених витрат на проведення експертизи у розмірі 34834,88 грн.
При складанні висновку експерт дотримався ч. 6 ст. 104 КАС України та зазначила, що висновок підготовлено для подання до суду, та експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Зі змісту висновку експерта №50-24 від 07.08.2024 випливає, що експертні дослідження проведені та підготовлені для подання до суду. Крім того, суд, вирішуючи справу, оцінив обставини справи з урахуванням висновку судового експерта. Отже, понесені витрати на проведення експертизи пов`язані з розглядом справи. 
Суд не враховує доводи відповідача, що витрати на проведення експертизи без залучення експерта судом не можуть вважатися витратами, пов`язаними з розглядом справи.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 22.11.2023 у справі №712/4126/22 акцентувала на тому, що вирішуючи питання розподілу судових витрат, суд враховує не те, коли замовлено експертизу та отримано висновок експерта - до чи після звернення позивача до суду з позовом, а те, чи пов`язані безпосередньо ці витрати з розглядом справи.
Отже, відшкодування витрат за проведення експертизи не обмежується випадком її призначення та проведення після відкриття провадження у справі.
Відтак сторона, на користь якої ухвалено рішення, має право на відшкодування витрат за експертизу, проведену до подання позову, якщо такі витрати пов`язані з розглядом справи, зокрема якщо судом враховано відповідний висновок експерта як доказ.
Відмова у відшкодуванні судових витрат за проведення експертизи стороні, на користь якої ухвалене судове рішення (особливо, якщо суд врахував відповідний висновок експерта як доказ), не узгоджується із засадами розумності, добросовісності, справедливості та правової визначеності, а також не забезпечує конструкцію передбачуваності застосування процесуальних норм, отже, не є такою, що відповідає принципу верховенства права.
Відтак, на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача підлягають стягненню судові витрати, пов`язані з проведенням експертизи, у розмірі 34834,88 грн.
Керуючись ст. 2, 72-77, 90, 139, 241-246, 255, 293, 295-297 КАС України, суд
у х в а л и в:
1. Адміністративний позов Приватного підприємства «Олімп-ВМ» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про визначення коду товару №КТ-UA209000-0099-2024 від 19.06.2024.
3. Стягнути на користь Приватного підприємства «Олімп-ВМ» за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 3028 (три тисячі двадцять вісім) гривень 00 копійок.
4. Стягнути на користь Приватного підприємства «Олімп-ВМ» за рахунок бюджетних асигнувань Львівської митниці судові витрати, понесені на проведення експертизи, у розмірі 34834 (тридцять чотири тисячі вісімсот тридцять чотири) гривні 88 копійок.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Учасники справи:
Позивач - Приватне підприємство «Олімп-ВМ» (місцезнаходження: вул. В`ячеслава Чорновола, буд. 6А, м. Дрогобич, Львівська обл., 82100; ЄДРПОУ 44020843).
Відповідач - Львівська митниця (місцезнаходження: вул. Костюшка, буд. 1, м. Львів, 79000; ЄДРПОУ 43971343).

Суддя	Андрусів Уляна Богданівна