441/232/26 2/441/478/2026	

Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
27 травня 2026 року Городоцький районний суд Львівської області в складі:
головуючого судді Перетятько О.В.,
за участю секретаря судового засідання Сороки М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Городок Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Городоцької міської ради Львівської області, третя особа Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Нор Надія Миколаївна про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -
в с т а н о в и в :
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до Городоцької міської ради Львівської області, третя особа Приватний нотаріус Львівського міського нотаріального округу Нор Надія Миколаївна, просив визначити йому додатковий строк на прийняття спадщини у три місяці після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Вказав, що він є сином ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , а його батько ОСОБА_3 є сином спадкодавця ОСОБА_2 - його дідуся. Його дідусь спадкодавець ОСОБА_2 11 травня 2004 року склав заповіт, посвідчений секретарем Повітненської сільської ради Городоцького району Львівської області Козак Г.В., зареєстрований в реєстрі за № 39, яким заповів усе своє майно, де б воно не знаходилось і з чого б воно не складалось, своєму синові, а батьку позивача - ОСОБА_3 , 1962 року народження. Дружина спадкодавця ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , інших спадкоємців, які б мали право на обов`язкову частку у спадщині, немає.
Про існування заповіту позивач дізнався лише після заведення спадкової справи № 14/2025 після смерті свого батька ОСОБА_3 . Звернення із заявою про прийняття спадщини за заповітом було неможливим через необізнаність позивача про існування такого заповіту. 15 січня 2026 року приватним нотаріусом Нор Н.М. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на житловий будинок, що знаходиться на АДРЕСА_1 , у зв`язку із пропуском встановленого законодавством строку для подання відповідної заяви. Просив позов задовольнити.
Ухвалою судді від 03 березня 2026 року провадження у справі відкрито за правилами загального позовного провадження, а 16 березня 2026 року справу призначено до судового розгляду по суті.
Представник позивача - адвокат Короїд Ю.М. 27 травня 2026 року подав заяву про розгляд справи за його відсутності та за відсутності позивача, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.
Представник відповідача Городоцької міської ради Львівської області та третя особа приватний нотаріус Нор Н.М., які належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання не з`явились, представник відповідача Городоцької міської ради Львівської області у заяві суду позов не заперечив, просив про розгляд справи за відсутності представника відповідача, третя особа приватний нотаріус Нор Н.М. у заяві суду від 17 березня 2026 року просила про розгляд справи за її відсутності.
Відповідно до частини другої статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, оглянувши заяви та пояснення сторін, суд дійшов висновку про задоволення позову.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Згідно частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За положеннями пункту 24 Постанови пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» відповідачами у справі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.
Згідно положень статей 1216, 1217, 1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Із змісту позовної заяви, із копій свідоцтв про народження Серія НОМЕР_1 та Серія НОМЕР_2 видно, що позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 1962 року народження та онуком ОСОБА_2 1934 року народження.
Як вбачається із копії свідоцтва про смерть Серія НОМЕР_3 , ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
На випадок своєї смерті ОСОБА_2 11 травня 2004 року склав заповіт, посвідчений секретарем Повітненської сільської ради Городоцького району Львівської області Козак Г.В., зареєстрований в реєстрі за № 39, яким заповів усе своє майно своєму синові - ОСОБА_3 , 1962 року народження.
Спадщина після смерті ОСОБА_2 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк для прийняття спадщини, встановлений статтею 1270 ЦК України, закінчився 16 листопада 2018 року.
Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 83581582, виданої приватним нотаріусом Нор Н.М. від 11 грудня 2025 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилась (повідомлення приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Нор Н.М. № 10/02-14 від 15 січня 2026 року).
Батько позивача - ОСОБА_3 , який був спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , не прийнявши спадщину та юридично не оформивши своїх спадкових прав на житловий будинок, що знаходиться на АДРЕСА_1 .
Відповідно до статті 1266 ЦК України внуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхньому батькові, якби він був живим на час відкриття спадщини.
Згідно довідки, виданої Городоцькою міською радою Львівської області № 120 від 24 листопада 2025 року, ОСОБА_2 до дня своєї смерті, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_1 , дійсно проживав та був зареєстрований на АДРЕСА_1 . Разом з ним більше зареєстрованих осіб не було.
З повідомлення приватного нотаріуса Львівського міського нотаріального округу Нор Н.М. № 10/02-14 від 15 січня 2026 року вбачається, що позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на вищевказане майно у зв`язку з пропуском встановленого законодавством строку для подання відповідної заяви та відсутністю спільної реєстрації ОСОБА_3 зі ОСОБА_2 за однією адресою на день смерті останнього.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 не звернувся у строк, встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України, із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , оскільки не був обізнаний про існування заповіту на ім`я свого батька ОСОБА_3 та не знав про наявність спадкового майна - житлового будинку на АДРЕСА_1 . Про існування заповіту позивач дізнався лише після заведення нотаріусом Нор Н.М. спадкової справи № 14/2025 після смерті батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як зазначено у пункті 24 Постанови Пленуму ВСУ № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
У пунктах 150-154 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24) зазначено, що необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини, а у вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права. При цьому таке правило стосується обставин, за яких заповіт є єдиною підставою спадкування і незнання про його існування не вимагає від спадкоємця вчинення дій щодо прийняття спадщини.
У постанові Верховного Суду від 28 березня 2022 року у справі № 750/2158/21 (провадження № 61-753св22) Верховний Суд зазначив, що поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Оглянувши матеріали справи, вивчивши докази в їх сукупності, суд визнає поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , а тому приходить до висновку про надання йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті останнього терміном у три місяці.
Задоволяючи позовні вимоги, суд враховує те, що позивач пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини через необізнаність про існування заповіту та про наявність спадкового майна, оскільки про існування заповіту дізнався лише після відкриття спадкової справи після смерті свого батька у 2024 році. Беручи до уваги постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року у справі № 686/5757/23, суд вважає, що причини пропуску строку для прийняття спадщини пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, а тому приходить до висновку про надання позивачу додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Керуючись статтями 12, 89, 141, 247, 258, 259, 265, 354 ЦПК України, суд, -
у х в а л и в :
позов задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_4 , зареєстрованому та проживаючому на АДРЕСА_2 ) додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном у три місяці.
Апеляційна скарга на рішення може бути подана протягом тридцяти днів до Львівського апеляційного суду через Городоцький районний суд Львівської області.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Головуючий суддя Перетятько О.В.