Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області

Справа № 173/971/26
Номер провадження2/173/1304/2026

Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
22 червня 2026 року м. Верхньодніпровськ

Верхньодніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого - судді Челюбєєва Є.В., за участі секретаря Салтикової С.І., розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини за заповітом,
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , яка на момент смерті була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
25.03.2026 він звернувся до приватного нотаріуса із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом на вищезазначене майно, але постановою нотаріуса від 25.03.2026 йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_3 .
Причинами пропуску строку на прийняття спадщини є те, що він помилково вважав, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Від дня смерті спадкодавця строк подачі заяви на відкриття спадкової справи збільшили від 6 до 10 місяців. Але пізніше від нотаріуса дізнався, що дану норму Закону було скасовано.
Провадження у справі відкрито 14.04.2026.
Ухвалою від 18.05.2026 закрито підготовче провадження та призначений судовий розгляд справи.
Позивач у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, на задоволенні заявлених вимог наполягав.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі, проти задоволення позовних вимог не заперечувала.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Дослідив матеріали справи та надані докази в їх сукупності, суд вважає, що заявлені вимоги необхідно задовольнити з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується копією паспорта серії НОМЕР_1 , виданого 25.09.2011 Верхньодніпровським РВ УМВС України в Дніпропетровській області та Повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження № 00057274079 від 23.03.2026.
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3 , що підтверджується також повним витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть № 00057273914 від 23.03.2026.
Згідно до заповіту від 22.04.2024 ОСОБА_3 , 1938 року народження, залишила все своє майно ОСОБА_1 . 
Відповідно до інформаційної довідки № 84615249 від 23.03.2026, номер заповіту у Спадковому реєстрі 72338600, серія та номер бланка HTE 066505 (ідентифікатор 239134617 від 23.03.2026).
Згідно довідки Верхньодніпровської міської ради № 906 від 24.03.2026, на момент смерті ОСОБА_3 була зареєстрована одна за адресою: АДРЕСА_2 .
Згідно Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 84615242 від 23.03.2026, міститься інформація про заведення спадкової справи після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , номер спадкової справи у спадковому реєстрі 75384476 від 23.03.2026.
Згідно копії матеріалів спадкової справи вбачається, що до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 звернувся ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_1 .
Проте, постановою приватного нотаріуса від 25.03.2026 у видачі свідоцтва про право на спадщину ОСОБА_1 було відмовлено з причин порушення ним строку для прийняття спадщини.
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені в заповіті, а у разі відсутності заповіту - особи, визначені в статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Статтею 1270 ЦК України встановлений строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Згідно ст. 1272 Цивільного кодексу України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Судом встановлено, що отримання свідоцтва про право на спадщину є неможливим, оскільки спадкоємець не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк після померлої ОСОБА_3 .
Також судом встановлено, що із заявою про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 , крім позивача, до нотаріуса ніхто не звертався.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
Згідно п. 24 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В Постанові Верховного Суду від 26.06.2019 по справі №565/1145/17 зазначено, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини також можуть бути визнані, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Такий правовий висновок викладений Верховним Судом в постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17.
Стаття 12 ЦПК України передбачає, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до положень частин 1-3 ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Надаючи оцінку наявним у матеріалах справи доказам та обставинам справи, суд встановив, що позивач дійсно пропустив строк для звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Водночас суд враховує, що в Україні було введено воєнний стан, що створювало об`єктивні перешкоди для своєчасного здійснення юридично значущих дій, зокрема для особистого звернення до нотаріуса та оформлення відповідних документів.
Суд доходить висновку, що пропуск позивачем строку для звернення до нотаріуса є наслідком поважних причин, передбачених статтею 1274 Цивільного кодексу України та статтею 311 ЦК України, оскільки він був обумовлений об`єктивними обставинами. У зв`язку з цим пропуск строку не може тлумачитися як недбалість або зловживання правом.
Також встановлено, що між закінченням строку для прийняття спадщини і зверненням позивача до суду пройшов незначний період часу.
Відповідно до правової позиції ВС/КЦС, викладеній у справі № 681/203/17 від 17.10.2018 року зазначається, що незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позовної заяви про визначення додаткового строку для подання заяви про визначення додаткового строку про прийняття спадщини є підставою для задоволення позовних вимог.
З огляду на вищевикладене, суд доходить висновку, що вимоги позивача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є обґрунтованими, оскільки спадщина після смерті спадкодавця у визначені законом строки ніким не прийнята, визначений законом строк для прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин.
З огляду на вказане, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст. 12, 13, 81, 89, 259, 263, 265, 268 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до ОСОБА_2 ( АДРЕСА_4 ), про визначення додаткового строку для подачі заяви на прийняття спадщини за заповітом - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_3 , додатковий строк тривалістю у два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_6 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дати складання повного його тексту, у порядку, передбаченому підпунктом 15.5 підпункту 15 пункту 1 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України в редакції від 03.10.2017 року.

Суддя: Є.В. Челюбєєв