Справа № 308/19261/25

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 червня 2026 року        місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:
головуючої судді      Шепетко І.О.,
за участю секретаря судових засідань   Фітаса А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу в порядку окремого провадження за заявою ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , де заінтересована особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення, -
в с т а н о в и в:
Представник заявника адвокат - Гумен Наталія Василівна, який діє в інтересах – ОСОБА_2 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 
Заява мотивована тим, що у ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати заявниці ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (згідно свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 ).
ОСОБА_3 03.08.2009 року на випадок своєї смерті склала заповіт, згідно якого вона все її майно, де б таке не було та з чого воно б не складалося заповіла своїй доньці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Вказана обставина підтверджується копією заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Козачолопанської селищної ради, Дергачівського району, Харківської області.
У передбачений законом шестимісячний строк заявниця подала заяву до нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Ахмад Алли Петрівни про прийняття спадщини, яка в усній формі їй повідомила, що наявні у неї правовстановлюючі документи мають суперечності щодо підтвердження її родинних відносин з померлою ОСОБА_3 , а саме те, що вона доводилась такій рідною донькою і тому порекомендувала звернутися до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин з ОСОБА_3 .
В даному випадку суперечність полягає в тому, що у свідоцтві про народження заявниці у графі мати вказано « ОСОБА_4 », тоді як в заповіті « ОСОБА_3 ».
У заявниці є декілька правовстановлюючих документів, які підтверджують, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є однією і тією ж особою. Так, згідно «Свидетельства о заключении брака» Серії НОМЕР_2 ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в п. К-Лопань, Дергачівського району, Харківської області зареєстрували шлюб 08.08.1975 року. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 ».
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_3 , батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .
В подальшому ОСОБА_8 повернула собі дошлюбне прізвище « ОСОБА_9 ». І тому станом на дату складення заповіту згідно правовстановлюючого документу – паспорта громадянина України Серії НОМЕР_4 , виданого Дергачівським РВ УМВС України в Харківській області 02.02.2002 року – мати заявниці мала прізвище « ОСОБА_9 ».
Про зміну прізвища матір`ю заявниці на « ОСОБА_9 » також свідчить копія пенсійного посвідчення № НОМЕР_5 .
Заявник доводить факт, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є однією і тією ж особою також тим, що у всіх правовстановлюючих документах вказана одна й та сама дата народження  ІНФОРМАЦІЯ_2 і одне й теж місце народження: в п. К-Лопань, Дергачівського району, Харківської області.
Таким чином з метою забезпечення можливості реалізації заявницею свого права на оформлення права власності на майно після смерті матері ОСОБА_3 - існує необхідність встановлення юридичного факту - родинних відносин заявниці ОСОБА_2 з матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Таким чином встановлення такого факту має юридичне значення для реалізації її права як власника майна для здійснення подальших реєстраційних дій.
21 січня 2026 року ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області відкрито провадження за вказаною заявою, справу призначено до судового розгляду по суті в порядку окремого провадження.
20 лютого 2026 року ухвалою судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області задоволено клопотання представника заявника про витребування доказів, зокрема витребувано від нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Ахмад Алли Петрівни належним чином завірені відомості про відкриття спадкової справи за заявою ОСОБА_2 та підстави відмови нотаріусом П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори Ахмад Алли Петрівни в проведенні реєстраційних дій права власності ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_6 , Паспорт громадянина України № НОМЕР_7 після смерті її матері ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серії НОМЕР_1 ; витребувано від Відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Ужгороді Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції належним чином завірені відомості про зміну прізвища ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце народження: п. К-Лопань, Дергаічівського району, Харківської області, на дошлюбне прізвище « ОСОБА_9 », а також відомості про реєстрацію (розірвання, скасування реєстрації тощо ) її шлюбів.
Представник заявника та заявник в судове засідання не з`явилися. В матеріалах справи міститься заява, в якій вони підтримують подані вимоги та просять задовольнити.
Заінтересована особа нотаріус П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлялася своєчасно та належним чином. На виконання ухвали суду про витребування доказів представник заінтересованої особи подала заперечення, в яких просить свій статус змінити із заінтересованої особи на третю особу, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору. спору . Крім того повідомляє, що була заведена спадкова справа №197П/2023, однак ОСОБА_2 не вдалося довести родинний зв`язок зі спадкодавцем ОСОБА_3 . Державні нотаріуси, в тому числі ОСОБА_11 , ОСОБА_2 постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії не виносили.
Суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін за наявними матеріалами справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення по суті, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч.2 ст.19 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.
Згідно з ч.1 ст.293 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Тлумачення частини першої статті 293 ЦПК України свідчить, що суд розглядає справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, з метою підтвердження наявності або відсутності таких фактів.
Частиною 2 ст. 315 ЦПК України передбачено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
На підставі п.1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 р. №5 «Про судову практику по справам про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо:
- згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян;
- чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення;
- заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення;
- встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
При цьому у заяві про встановлення такого юридичного факту обов`язково має бути зазначено з якою метою заявник має бажання встановити такий факт (пункт 1 частини першої статті 318 ЦПК України).
У пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» роз`яснено, що в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, зокрема, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в постанові від 30 травня 2018 року у справі № 761/16799/15-ц та в постанові від 23 січня 2019 року у справі № 536/1039/17.
Відповідно до ст. 57 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.
З паспорту громадянина України серія НОМЕР_4 , виданого 02.02.2001 року Дергачівським РВ УМВС України у Харківській області, встановлено, що ОСОБА_3 народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Козача Лопань Дергачівського району Харківської області.
Згідно копії «Свидетельства о заключении брака» Серії НОМЕР_2 ОСОБА_5 і ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_4 в п. К-Лопань, Дергачівського району, Харківської області зареєстрували шлюб 08.08.1975 року. Після укладення шлюбу дружині присвоєно прізвище « ОСОБА_7 ».
Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_3 , виданого 25.061976 року, батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .
У відповідності до свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
ОСОБА_3 03.08.2009 року на випадок своєї смерті склала заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Козачолопанської селищної ради, Дергачівського району, Харківської області згідно якого вона все її майно, де б таке не було та з чого воно б не складалося заповіла своїй доньці ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Згідно Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00054765682 від 14.11. 2025 року ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в Харківській області, Дергачівський район, смт. Прудянка. Відомості про батька: ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , Відомості про матір: ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Згідно Повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб від 13.11.2025 року ОСОБА_3 змінила прізвище на ОСОБА_13 у зв`язку з укладенням шлюбу 09.08.1969 року.
Згідно копії рішення у справі №3-3030 від 26.12.1980 року шлюб між ОСОБА_14 та ОСОБА_15 був розірваний.
Суд констатує, що у витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про зміну прізвища ОСОБА_9 на ОСОБА_7 відсутні.
Згідно письмових пояснень нотаріуса П`ятої Харківської міської державної нотаріальної контори була заведена спадкова справа №197П/2023 за заявою ОСОБА_2 , однак ОСОБА_2 не вдалося довести родинний зв`язок зі спадкодавцем ОСОБА_3 .
Як вбачається з пояснень заявника, встановлення факту родинних відносин є важливим для неї, оскільки розмір виплат за послуги нотаріуса при оформленні спадщини відрізняється залежно від черги спадкоємців, оскільки спадкоємці першої черги (близькі родичі), які проживали з померлим, звільняються від сплати державного мита та податку на доходи фізосіб (ПДФО), тоді як інші черги та перша черга, що не проживала разом, платять податок (5% / 18% + 1,5% збір), а також оплачують нотаріальні послуги та держмито, що робить витрати значно вищими. 
Суд констатує, що у вивчених доказах відсутні документи, які б підтверджували зміну прізвища спадкодавця із « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_9 ».
Разом з тим факт, що ОСОБА_4 та ОСОБА_3 є однією і тією ж особою свідчать досліджені правовстановлюючі документи, в яких вказана одна й та сама дата народження  ІНФОРМАЦІЯ_2 і одне й теж місце народження: в п. К-Лопань, Дергачівського району, Харківської області особи.
Крім того зі змісту заповіту спадкодавця ОСОБА_3 вбачається, що така вказує спадкоємцем саме доньку ОСОБА_2 .
Таким чином з метою забезпечення можливості реалізації заявницею свого права на оформлення права власності на майно після смерті матері ОСОБА_3 - існує необхідність встановлення юридичного факту - родинних відносин заявниці ОСОБА_2 з матір`ю ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для оформлення документів на прийняття спадщини.
Згідно з пунктом 5 частини 2 статті 234 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Згідно з ч. 1 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» (далі - Постанова), в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення факту, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Відповідно до пункту 7 Постанови, суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв`язку із втратою годувальника. Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.
Таким чином, виходячи з наведеного, оцінивши наявні у справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що заява є обґрунтованою та підлягає задоволенню, оскільки встановлені факти свідчать про те, що заявниця ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Керуючись ст.ст. 57, 60, 212-215, 223, 234, 256, 259, 294, 296 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:
Заяву ОСОБА_1 , що діє в інтересах ОСОБА_2 , де заінтересована особа П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту, що має юридичне значення - задовольнити.
Встановити факт того, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є донькою ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Закарпатського апеляційного суду.

Сторони у справі:
Заявник:
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_6 , Паспорт громадянина України № НОМЕР_7 , орган, що видав - 2317, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 Фактичне місце проживання: АДРЕСА_2 (згідно довідки ВПО № 2106-5000437053 від 18.03.2022 року);
Представник заявника: адвокат – Гумен Наталія Василівна, яка діє на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю №129 від 28.08.2022 року; 
Заінтересована особа:
П`ята Харківська міська державна нотаріальна контора Нотаріус Ахмад Алла Петрівна, код ЄДРПОУ 02900726. Юридична адреса: 61146, Харківська область, м. Харків, вул. Валентинівська, буд. 27Г.

Суддя          І.О. Шепетко