Номер провадження 2/754/5307/26
Справа №754/2076/26
РІШЕННЯ 
Іменем України

13 травня 2026 року м. Київ
Деснянський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Коваленко І.І.
за участю секретаря судового засідання Гуцул Д.Г.
розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом
Стислий виклад позиції позивача
11.02.2026 до Деснянського районного суду м. Києва в електронній формі через підсистему "Електронний суд" надійшла позовна заява ОСОБА_1 (надалі - Позивачка), подана та підписана її представником, адвокатом Роспотнюком Владиславом Олександровичем, до Київської міської ради (надалі - Відповідач) про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог Позивачка зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її зведена сестра ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина, до складу якої, зокрема, входить нерухоме майно, а саме квартира АДРЕСА_1 . Позивачка не зверталася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки не вважала себе спадкоємцем за законом, що не належить до першої черги спадкування у розумінні статті 1261 ЦК України, проте наприкінці листопада 2025 року їй стало відомо про наявність заповіту від 7.12.2022, за яким померла заповіла все своє майно саме їй. Позивачка пропустила встановлений шестимісячний строк для прийняття спадщини. 
19.12.2025 Позивачка звернулася до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, на підставі чого було заведено спадкову справу № 1326/2025. Проте того ж дня нотаріус виніс постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Інші спадкоємці із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори не зверталися.
Посилаючись на положення частини третьої статті 1272 ЦК України, Позивачка обґрунтовує пропуск строку наявністю об`єктивних, непереборних та істотних труднощів, які просить визнати поважними причинами. Зокрема, вона зазначає, що на території України діє воєнний стан, а систематичні масовані обстріли об`єктів енергетичної інфраструктури з боку російської федерації спричинили тривалу відсутність стабільного електропостачання, що унеможливило належне функціонування нотаріальних контор та своєчасне звернення із заявою. Крім енергетичної кризи, суттєвою перешкодою для своєчасного звернення Позивачка називає часті та тривалі повітряні тривоги, під час яких робота установ припинялася з метою забезпечення безпеки громадян. Додатковими обставинами, що ускладнювала реалізацію її прав, стали сімейні обставини, пов`язані з необхідністю забезпечення безпеки її малолітньої доньки та супроводу дитини до навчальних закладів в умовах постійних обстрілів та перебоїв у роботі транспорту.
З огляду на це, Позивачка просить визначити їй додатковий строк у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини.
Стислий виклад позиції відповідача
Відповідач відзив на позовну заяву не подав, про розгляд справи був повідомлений належним чином.
УСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ
Приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 . Факт смерті було зареєстровано в Реєстрі актових записів про смерті Департаментом з питань реєстрації виконавчого органу Київської міської ради 16.06.2025 за номером 3351.
ОСОБА_2 проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . 
Згідно із заповітом, посвідченим 07.12.2022 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Фєтісовою В.О., зареєстрованим у реєстрі за № 1127, ОСОБА_2 заповіла все своє майно Позивачці.
11.06.2025 після смерті Спадкодавиці відкрилася спадщина. Шестимісячний строк для прийняття спадщини сплив 11.12.2025. Позивачка звернулася до нотаріуса 19.12.2025, тобто пропустила встановлений законом строк лише на 8 днів.
Позивачці стало відомо про наявність складеного на її ім`я заповіту наприкінці листопада - початок грудня 2025 року.
19.12.2025 Позивачка звернулась із заявою до П`ятнадцятої київської державної нотаріальної контори. На підставі її заяви державним нотаріусом Козак Н.А. було заведено спадкову справу № 1326/2025. 
19.12.2025 нотаріус приняла постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 19.12.2025, у зв`язку з тим, що спадкоємиця пропустила строк для її прийняття, встановлений статтею 1270 ЦК України. Інших спадкоємців за заповітом чи за законом, які прийняли спадщину, немає.
12.01.2026 П`ятнадцята київська державна нотаріальна контора листом № 87/01-16 надала відповідь на запит адвоката, повідомила, що державна нотаріальна контора працює в штатному режимі. Прийом громадян ведеться згідно графіку роботи нотаріальної контори, наскільки дозволяють обставини, спричинені війною. Додатково повідомляємо, що нотаріальна контора забезпечена альтернативним джерелом електроживлення, а саме: зарядною станцією з грудня 2025 року. 
ЗМІСТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Спірні правовідносини у цій справі полягають у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини. Позивачка, як спадкоємиця за заповітом (інші спадкоємці відсутні), прагне поновити своє право на спадкування після смерті зведеної сестри, посилаючись на незнання про існування заповіту, введення воєнного стану, тривалі повітряні тривоги та відсутність електропостачання в нотаріальній конторі. Суд має оцінити обґрунтованість цих причин для вирішення спору з органом місцевого самоврядування, зважаючи на відсутність інших спадкоємців.
ОЦІНКА СУДУ
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто (частина перша та друга статті 1269 ЦК України).
Строки для прийняття спадщини врегульовано у статті 1270 ЦК України.
Зокрема, для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
Позивачка звернулася до нотаріуса із заявою 19.12.2025 року. Отже, строк попущено лише на 8 днів. 
Водночас за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (частина третя статті 1272 ЦК України).
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
З урахуванням фактичних обставин конкретної справи поважними причинами пропуску строку суд може визнати, зокрема: 1) тривалу хворобу спадкоємців; 2) велику відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем розташування спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо. Суд не може визнати поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна та відкриття спадщини, похилий вік, непрацездатність, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, брак коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо. Подібні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 17 березня 2021 року у справі № 638/17145/17, від 22 березня 2023 року у справі № 361/8259/18 та багатьох інших. 
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, першорядно, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду. Суди мають враховувати, що безпідставне надання додаткового строку для прийняття спадщини є порушенням правової визначеності як елемента правовладдя (верховенства права) та є незаконним втручанням у права спадкоємців, які прийняли спадщину, а у разі відсутності таких спадкоємців - в інтереси територіальної громади, яка має право на визнання спадщини відумерлою (пункти 57, 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2024 року в справі № 686/5757/23 (провадження № 14-50цс24)).
За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини (пункти 54, 55 вказаної вище постанови).
При цьому, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що необізнаність про наявність заповіту може вважатися поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини винятково для осіб, які не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, які набували право на спадкування за законом (закликані до спадкування) (пункт 87 постанови). 
У цій справі, шо розглядається, Суд оцінює причини пропуску строку для прийняття спадщини з урахуванням того, що Позивачка пропустила строк лише на 8 днів, що є вкрай незначним періодом. Такий короткий термін затримки свідчить про добросовісність Позивачки, яка, дізнавшись про своє порушене право, не зволікала, а звернулася до нотаріуса за першої об`єктивної можливості.
Хоча сама по собі необізнаність про наявність заповіту чи спадкового майна не визнається безумовно поважною причиною пропуску строку, Суд розглядає цю обставину в нерозривному зв`язку з тим, що Позивачка не є спадкоємцями за законом першої черги або кожної наступної черги спадкоємців за законом, і дізналася про заповіт лише наприкінці листопада - на початку грудня 2025 року. Саме в цей період м. Києві діяли надскладні умови воєнного стану (у зв`язку з повномасштабним вторгненням російської федерації на територію України в нашій державі з 24 лютого 2022 року діє воєнний стан, який безпосередньо вплинув на всі сфери життя, в тому числі й на відносини спадкування), мали місце систематичні перебої з електропостачанням, часті тривалі повітряні тривоги, що є загальновідомим фактом. Також Суд бере до уваги а підтверджену відсутність альтернативних джерел живлення у нотаріальній конторі до грудня 2025 року, а також сімейні обставини Позивачки щодо догляду за малолітньою донькою. Наведені обставини у сукупності суттєво ускладнили процес оформлення документів та своєчасне звернення до нотаріуса з заявою, тому Позивачка пропустила строк з поважних причин.
Суд, визначаючи додатковий строк для прийняття спадщини, бере до уваги не лише вказані вище обставини, а й ураховує те, що інші спадкоємці за заповітом чи за законом відсутні. 
Також важливо, що орган місцевого самоврядування не звертався до суду з позовом про визнання спадщини відумерлою, тому судове рішення про встановлення додаткового строку не лише не порушує принцип верховенства права, а й не посягає на законні інтереси територіальної громади, забезпечуючи справедливе вирішення справи.
Навпаки, за висновком Суду надання додаткового строку відповідає вимогам справедливості та розумності, ураховуючи надскладні умовах, що склалися в країні. 
Суд, ухвалюючи рішення, забезпечує справедливий баланс між законними інтересами Позивачки як єдиного спадкоємця, яка об`єктивно не могла реалізувати своє право вчасно, та публічними інтересами, які не обмежуються виключно майновим аспектом, тобто безоплатним набуттям майна у власність територіальної громади.
У даному випадку публічний інтерес, який полягає у реалізації права єдиного спадкоємця на спадкове майно, переважає майновий інтерес територіальної громади. Це сприяє загальній стабільності відносин власності в державі, ураховуючи також те, що спадщина відумерлою не визнавалась. В умовах воєнного стану відмова у поновленні строку для прийняття спадщина за заповітом, стала б проявом надмірної формальності, що суперечить суті правової держави і не відповідає принципу верховенства права.
Отже, беручи до уваги те, що за заповітом все майно передається Позивачці, інші спадкоємці відсутні, а Київська міська рада не заявляла вимог про визнання спадщини відумерлою, позбавлення Позивачки права на спадкування через формальний пропуск строку у 8 днів в умовах інфраструктурної кризи воєнного часу становитиме непропорційне втручання у її право на мирне володіння майном. 
З цих підстав, Суд, керуючись принципами розумності, добросовісності та справедливості, а також прагнучі забезпечити баланс інтересів між спадкоємцем та територіальною громадою, вважає, що існують достатні підстави для визнання поважними причин пропуску строку для прийняття спадщини та надання додаткового строку - три місяця, з часу набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом.
Щодо розподілу судових витрат
Якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору (частина дев`ята статті 141 ЦПК України).
З огляду на те, що спір виник внаслідок неправильних дій Позивачка, яка зволікала з подачею заяви, Суд не відшкодовує їй понесені судові витрати, пов`язані з розглядом справи.
Керуючись статтями 4, 13, 19, 76-81, 263-265, 268 ЦПК України, Суд 
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , АДРЕСА_2 ; РНОКПП НОМЕР_2 ) до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик 36; код ЄДРПОУ 22883141) про визнання додаткового строку на прийняття спадщини задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ), померлої приблизно ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрати покласти на Позивачку.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення чи складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
рішення проголошено та підписано 13.05.2026
Суддя  Інна КОВАЛЕНКО