ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 липня 2026 р. 	Справа № 520/32928/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Семененко М.О.,
Суддів: Чалого І.С. , Подобайло З.Г. ,

розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.04.2026, головуючий суддя І інстанції: Горшкова О.О., м. Харків у справі № 520/32928/25
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» 
до  Головного управління ДПС у Харківській області   
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» (далі позивач, ТОВ «АГРОСЕРВІС-15») звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі відповідач, ГУ ДПС у Харківській області), в якому просив суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №294080 від 12.12.2025 про відповідність платника податку на додану вартість - Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросервіс-15» критеріям ризиковості платника податку;
- зобов`язати Головне управління ДПС у Харківській області, утворене як відокремлений підрозділ ДПС України, виключити платника податку - Товариство з обмеженою відповідальністю «Агросервіс-15» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що у серпні 2025 року ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» було отримано Рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області про відповідність/ невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку за №192727 від 01.08.2025, а саме про відповідність Товариства критеріям ризиковості у зв`язку із виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності (п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку на додану вартість, що є додатком 1 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних). У графі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку» зазначено придбання у період із 02.02.2025 по 01.08.2025 товару за кодом згідно з УКТЗЕД операції – 2709001000 (газовий конденсат природний), податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 39826958 (ТОВ «АГРОСЕРВІС-15»). 10.12.2025 ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» були подані пояснення (інформація та копії документів) про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (копії пояснень та повідомлення про їх подання з квитанцією та документами довільного формату додаються), у яких ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» зазначало, що не відповідає критеріям ризиковості платника податку, зокрема, п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, та надавало відповідні пояснення і копії документів на підтвердження вказаних обставин. 
За результатом розгляду вказаних пояснень, 12.12.2025 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області, відповідно до пункту 6 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165), з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 10.12.2025 року №1, було прийнято рішення №294080 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою для прийняття такого рішення зазначений п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків, коди податкової інформації: 11 – накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючого органу звітності та/або відсутності придбання послуг зберігання. У графі «інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» зазначено господарські операції: - придбання у період із 02.02.2025 по 01.08.2025 року товару за кодом згідно з УКТЗЕД операції – 2709001000 (газовий конденсат природний), податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 39826958 (ТОВ «АГРОСЕРВІС-15»), дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку – 01.08.2025. Також вказано про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, та вказано, що не надано документи щодо «накопичення залишків нереалізованих товарів». 
ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» вважає рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №294080 від 12.12.2025 про відповідність платника податку на додану вартість - ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» (ідентифікаційний код 39826958), критеріям ризиковості платника податку, таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, є необґрунтованим та безпідставним, відтак таким, що підлягає скасуванню, із зобов`язанням контролюючого органу виключити Товариство з переліку ризикових платників.
Зауважив, що при винесенні оскаржуваного рішення контролюючим органом порушено норми Порядку №1165. В оскаржуваному рішенні контролюючий орган не вказав документи, які не надало ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» і які могли б на думку контролюючого органу свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, а вказано лише про «накопичення залишків нереалізованих товарів». Контролюючим органом не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття оскаржуваного рішення, не зазначено які документи не були надані ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» для прийняття рішення про виключення товариства із ризикових, а тому рішення не відповідає критеріям обґрунтованості та вмотивованості. Натомість на місці, в якому мали бути зазначені документи, було вказано про «накопичення залишків нереалізованих товарів», що саме по собі не носить характер будь-якого порушення вимог податкового чи іншого законодавства.
Зазначив, що надані разом із поясненнями документи та відомості всебічно та у повному обсязі розкривали сутність ведення господарської діяльності ТОВ «АГРОСЕРВІС-15». Надані пояснення та сукупність доданих до них документів відповідали переліку документів, визначених у Порядку № 1165; такі документи не давали підстав для сумніву щодо реальності фінансово-господарських операцій ТОВ «АГРОСЕРВІС-15», а отже визнання відповідності його критеріям ризиковості платника податку є безпідставним. 
Також зазначив, що позивач ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» є сумлінним суб`єктом господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до вимог чинного законодавства України, у тому числі податкового та цивільного. Усі господарські операції Товариства у повному обсязі відображені у бухгалтерському обліку та документально підтверджені. Крім того, Товариство має достатні матеріально-технічну базу, кваліфікований персонал, приміщення та інші ресурси, необхідні для ведення власної господарської діяльності, відомості про які відомі контролюючому органу, в тому числі з повідомлень про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність, що неодноразово надавались Товариством. Присвоєння статусу ризикового платника податків створює істотні перешкоди у здійсненні законної господарської діяльності Товариства, необґрунтовано обмежує його права, підриває його ділову репутацію, а також підвищує ризики відмови у співпраці з боку потенційних контрагентів.
Представник відповідача надав до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначив, що 12.12.2025 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області, відповідно до пункту 6 Порядку №1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 10.12.2025 №1, було прийнято рішення №294080 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою для прийняття такого рішення зазначений п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків, коди податкової інформації: 11 – накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючого органу звітності та/або відсутності придбання послуг зберігання. У графі «інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» зазначено господарські операції: - придбання у період із 02.02.2025 по 01.08.2025 року товару за кодом згідно з УКТЗЕД операції – 2709001000 (газовий конденсат природний), податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 39826958 (ТОВ «АГРОСЕРВІС-15»), дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку – 01.08.2025 року. Також вказано про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, та вказано, що не надано документи щодо «накопичення залишків нереалізованих товарів». 
Отже, у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ «Наукового-виробниче підприємство Залізничавтоматика», аналіз діяльності позивача свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності з ПДВ та втрат бюджету, проходження схемного кредиту – суб`єктів господарювання, які при здійсненні фінансово-господарських операцій здійснюють підміну позицій товарних груп та задіяні в схемах формування ризикового податкового кредиту з ПДВ для реального сектору економіки. 
Щодо позовної вимоги про зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, відповідач зазначив, що суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем. Фактично у разі ухвалення вказаних рішень суд підміняє собою контролюючий орган - ДПС, приймає позицію платника податків при наявній у ДПС податкової інформації про протилежне. Отже, позовна вимога про зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, є протиправною, тому вважає, що з урахуванням рішення суду у разі встановлення судом його протиправності документи повинні бути розглянуті Комісією повторно.
Представник позивача скористався своїм правом та надав до суду відповідь на відзив, відповідно до якого підтримав обґрунтування, викладені у позовній заяві та просив суд позов задовольнити. 
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 02 квітня 2026 року адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області №294080 від 12.12.2025 про відповідність платника податку на додану вартість - Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросервіс-15» критеріям ризиковості платника податку.
Зобов`язано Головне управління ДПС у Харківській області, утвореного як відокремлений підрозділ ДПС України, виключити платника податку - Товариство з обмеженою відповідальністю «Агросервіс-15» з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувать на користь Головного управління ДПС у Харківській області (61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди, 46, код 43983495) Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросервіс-15» (61072, місто Харків, проспект Науки, будинок 38, офіс 216, ЄДРПОУ 39826958) судовий збір у розмірі 2422 (дві тисячі чотириста двадять дві) грн. 40 коп. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти постанову, якою в задоволенні позовних вимог відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги відповідач зазначив, що суд першої інстанції невірно застосував приписи п. 6 Порядку № 1165, п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України (далі – ПК України).
Зауважив, що за результатом розгляду пояснень, 12.12.2025 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області, відповідно до пункту 6 Порядку №1165, з урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій документів від 10.12.2025 №1, було прийнято рішення №294080 про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, а саме п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Підставою для прийняття такого рішення зазначений п. 8 Критеріїв ризиковості платника податків, коди податкової інформації: 11 – накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючого органу звітності та/або відсутності придбання послуг зберігання. У графі «інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку» зазначено господарські операції: - придбання у період із 02.02.2025 по 01.08.2025 товару за кодом згідно з УКТЗЕД операції – 2709001000 (газовий конденсат природний), податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 39826958 (ТОВ «АГРОСЕРВІС-15»), дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку – 01.08.2025. Також вказано про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку, та вказано, що не надано документи щодо «накопичення залишків нереалізованих товарів». Отже, у податкового органу виник сумнів щодо господарської діяльності ТОВ «АГРОСЕРВІС-15», аналіз діяльності позивача свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності з ПДВ та втрат бюджету, проходження схемного кредиту – суб`єктів господарювання, які при здійсненні фінансово-господарських операцій здійснюють підміну позицій товарних груп та задіяні в схемах формування ризикового податкового кредиту з ПДВ для реального сектору економіки. 
Щодо позовної вимоги про зобов`язання виключити позивача з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості, зазначив, що адміністративні суди наділені правом надавати оцінку актам суб`єктів владних повноважень. У той же час позовна вимога щодо виключення платника податків із переліку ризикових є неправомірною, так як суд в даному випадку перебирає функцію органу ДПС щодо збирання, опрацювання та контролю за своєчасністю та достовірністю сплати коштів до бюджету.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому він, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просив залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін. 
У відповідності до пункту 3 частин 1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Предметом апеляційного оскарження є судове рішення, яке прийняте судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Судовим розглядом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» місцезнаходження юридичної особи: 61072, Україна, Харківська обл., місто Харків, проспект Науки, будинок 38, офіс 216, є юридичною особою, зареєстрованою у встановленому порядку в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань
Товариство є платником ПДВ з 01.08.2018, індивідуальний податковий номер 398269520303.
Основним видом діяльності ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» є - 46.21 Оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин. Додатковими видами діяльності є: 10.61 Виробництво продуктів борошномельно-круп`яної промисловості; 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 47.30 Роздрібна торгівля пальним; 52.10 Складське господарство; 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів; 01.64 Оброблення насіння для відтворення; 77.31 Надання в оренду сільськогосподарських машин і устатковання.
01.08.2025 Комісією з питань зупинення реєстрації накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області у зв`язку із виявленням обставин та/або отриманням інформації контролюючим органом у процесі поточної діяльності, прийнято рішення за №192727 від 01.08.2025 про відповідність ТОВ "АГРОСЕРВІС-15" критеріям ризиковості платника податку (п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку).
У графі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку» зазначено придбання у період із 02.02.2025 по 01.08.2025 товару за кодом згідно з УКТЗЕД операції – 2709001000 (газовий конденсат природний), податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 39826958 (ТОВ «АГРОСЕРВІС-15»).
10.12.2025 ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» до ГУ ДПС у Харківській області були подані пояснення разом із копіями документів щодо невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку.
З урахуванням отриманих від платника податку інформації та копій відповідних документів від 10.12.2025 №1 Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області 12.12.2025 було прийнято рішення №294080 про відповідність ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» критеріям ризиковості платника податку (п.8 Критеріїв ризиковості платника податку).
Так, підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку визначено таку податкову інформацію:
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання. 
У графі «Інформація, за якою встановлена відповідність платника податків критеріям ризиковості платника податку» зазначено придбання у період із 02.02.2025 по 01.08.2025 товару за кодом згідно з УКТЗЕД операції – 2709001000 (газовий конденсат природний), податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції – 39826958 (ТОВ «АГРОСЕРВІС-15»), дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку 01.08.2025. Також зазначено про ненадання платником податку копій документів, які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку. У графі "документи" зазначено "накопичення залишків нереалізованих товарів"
Позивач, вважаючи протиправним оскаржуване рішення від 12.12.2025 №294080, звернувся з цим позовом до суду.
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що приймаючи спірне рішення від 12.12.2025 №294080 про відповідність ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку податковий орган не зазначив коди податкової інформації, які стали підставою для прийняття рішень про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податків. У графі "Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено: тип операції постачання, період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку. Проте, в оскаржуваному рішенні не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі ризикові операції. Також, в оскаржуваному рішенні не вказано на контрагентів (покупців/постачальників) задіяних у здійсненні операцій один з одним щодо придбання/реалізації одного й того ж товару/послуги. При цьому, у колонці Податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції оскаржуваного рішення в частині здійснення господарській операції вказано податковий номер не контрагента, задіяного в ризиковій операції позивача, а самого позивача – ТОВ «АГРОСЕРВІС-15».
Суд зазначив, що позивачем подано до Головного управління ДПС у Харківській області пояснення та документи щодо невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість з копіями документів. При цьому, податковим органом в оскаржуваному рішенні не надано оцінку вказаним документам на предмет відповідності критеріям ризиковості платника податку.
Суд першої інстанції також звернув увагу на те, що податкова інформація не є безумовною підставою для висновків про нездійснення господарських операції за умови наявності інших документів, що підтверджують реальність постачання товарів чи надання послуг і не є безперечним доказом на підтвердження доводів податкової інспекції про нереальність/безтоварність господарських операцій.
За огляду на встановлені обставини справи суд дійшов висновку, що відповідачем не надано жодних належних доказів, що у достатній мірі підтверджували б правомірність включення позивача до переліку ризикових платників податків. Отже, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості, а судом такі не встановлені. У свою чергу, позивачем була надана інформація щодо наявності матеріальної бази та інших ресурсів, у тому числі складських приміщень та резервуарів, які дозволяли забезпечити зберігання залишків нереалізованих товарів. Тож, рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області від №294080 від 12.12.2025, яким вирішено про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «Агросервіс-15» критеріям ризиковості платника податку, носить протиправний характер та підлягає скасуванню.
Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені в апеляційній скарзі, правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів встановила таке.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює ПК України.
Відповідно до підпункту 20.1.45 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку.
Пунктом 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпунктом 62.1.2 пункту 62.1 статті 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом, серед іншого, інформаційно-аналітичного забезпечення діяльності контролюючих органів.
Відповідно до пункту 71.1 статті 71 ПК України, інформаційно-аналітичне забезпечення діяльності контролюючих органів - комплекс заходів щодо збору, опрацювання та використання інформації, необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій.
Згідно з пунктом 74.1, пункту 74.3 статті 74 ПК України податкова інформація, зібрана відповідно до цього Кодексу, зберігається в базах даних Інформаційних, телекомунікаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем (далі - Інформаційні системи) центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Інформаційні системи і засоби їх забезпечення, розроблені, виготовлені або придбані центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є державною власністю.
Система захисту податкової інформації, що зберігається в базах даних Інформаційних систем, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Внесення інформації до баз даних Інформаційних систем та її опрацювання здійснюються контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, а також контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, в порядку інформаційної взаємодії відповідно до пункту 41.2 статті 41 цього Кодексу.
Перелік Інформаційних систем визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
Зібрана податкова інформація та результати її опрацювання використовуються для виконання покладених на контролюючі органи функцій та завдань, а також центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, для формування та реалізації єдиної державної податкової політики.
Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України, щодо покращення інвестиційного клімату в Україні" від 21 грудня 2016 року №1797-VIII, внесені зміни та доповнення до ПК України та запроваджено новий механізм електронного адміністрування податку на додану вартість за умов проведення аналізу та здійснення управління ризиками з метою визначення форм і обсягів митного та податкового контролю.
Положеннями пункту 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Згідно з пунктом 201.16 статті 201 ПК України, реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову "Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 11.12.2019 №1165 (набрала чинності 01.02.2020), якою, зокрема, затверджено Порядок №1165.
Цей Порядок визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів.
Відповідно до пункту 2 Порядку №1165, автоматизований моніторинг відповідності податкової накладної/розрахунку коригування критеріям оцінки ступеня ризиків - сукупність заходів та методів, що застосовуються контролюючим органом для виявлення ознак наявності ризиків порушення норм податкового законодавства за результатами проведення автоматизованого аналізу наявної в інформаційних системах контролюючих органів податкової інформації.
Критерій оцінки ступеня ризиків, достатній для зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, - визначений показник автоматизованого моніторингу, що характеризує ризик.
Ризик порушення норм податкового законодавства - ймовірність складення та надання податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Реєстрі з порушенням норм підпункту а або б пункту 185.1 статті 185, підпункту а або б пункту 187.1 статті 187, абзацу першого пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 ПК України за наявності об`єктивних ознак неможливості здійснення операції з постачання товарів/послуг, дані про яку зазначено в такій податковій накладній/розрахунку коригування, та/або ймовірності уникнення платником податку на додану вартість (далі - платник податку) виконання свого податкового обов`язку.
Згідно з приписами пункту 4 Порядку №1165, у разі коли за результатами перевірки податкової накладної/розрахунку коригування визначено, що податкова накладна/розрахунок коригування відповідають одній з ознак безумовної реєстрації, визначених у пункті 3 цього Порядку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування не зупиняється в Реєстрі.
Пунктом 5 Порядку №1165 передбачено, що платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку, показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку. Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій.
Відповідно до вимог пункту 6 Порядку №1165, у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено та/або подано податкову накладну/розрахунок коригування для реєстрації в Реєстрі, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація такої податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава та інформація, за якою встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 у відповідних полях рішення зазначаються детальна інформація, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, тип операції (придбання/постачання), період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД/Державним класифікатором/умовним кодом товару, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку, задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У рішенні про відповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1 комісія регіонального рівня зазначає наявну інформацію, що свідчить про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, виявлену під час моніторингу господарських операцій, відображених у податкових накладних/розрахунках коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі, у тому числі податкових накладних/розрахунках коригування, реєстрацію яких зупинено.
При цьому не може бути підставою для розгляду питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку згідно з пунктом 8 додатка 1 операція, відображена у податковій накладній/розрахунку коригування, дата реєстрації якої/якого у Реєстрі припадає на період, що перевищує 180 днів до дати прийняття рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку.
У разі отримання рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку платник податку має право подати на розгляд комісії регіонального рівня інформацію та копії відповідних документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформація та копії документів подаються платником податку до ДПС в електронній формі засобами електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України "Про електронні документи та електронний документообіг", "Про електронні довірчі послуги" та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого Мінфіном.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути:
договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Якщо за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку вимогам пункту 8 додатка 1, комісією регіонального рівня прийнято рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, в такому рішенні зазначається:
актуальна інформація щодо податкової інформації, що стала підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та ризикових операцій, відображених у попередньому рішенні про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту;
інформація щодо операцій, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування, дата подання для реєстрації в Реєстрі яких не раніше 180 днів до дати прийняття попереднього рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку. До такої інформації не застосовуються вимоги абзацу дев`ятого цього пункту.
У разі прийняття комісією регіонального рівня рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку за результатами розгляду інформації та копій документів, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, попереднє рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку втрачає чинність.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, визначених абзацом одинадцятим цього пункту, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття (додаток 4).
У рішенні про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (додаток 4) за результатами розгляду інформації та копій документів, надісланих відповідно до абзацу восьмого цього пункту, комісія регіонального рівня у відповідних полях рішення зазначає детальну інформацію, за якою встановлено відповідність критеріям ризиковості платника податку, зазначає/обирає з переліку документ/документи, не наданий/не надані платником податку, який може/які можуть свідчити про невідповідність критеріям ризиковості платника податку.
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Якщо комісією регіонального рівня протягом семи робочих днів, що настають за датою надходження зазначеної інформації та документів, не прийнято відповідного рішення, платник податку виключається з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня за основним місцем обліку платника податку виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
У разі виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, на підставі рішення комісії регіонального рівня або рішення суду автоматично виключаються з переліку ризикових його контрагенти за умови, що:
виключною підставою для включення такого контрагента до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості на підставі пункту 8 додатка 1, було здійснення операції з таким платником податку;
відсутні інші підстави та інформація, за якою встановлено відповідність контрагента критеріям ризиковості платника податку.
Рішення про відповідність/невідповідність критеріям ризиковості платника податку набирає чинності у день засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку. Комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється (пункт 7 Порядку №1165).
Аналіз викладених норм права свідчить про те, що законодавцем встановлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника ПДВ Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість. Так, вирішенню Комісією питання відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника ПДВ має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, потім моніторинг платника податку, податкової накладної/ розрахунку коригування.
Крім того, встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Отже, питання відповідності позивача Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання платником податку для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації.
На момент прийняття спірного рішення від 12.12.2025 №294080 Критерії ризиковості платника податку визначені додатком 1 до Порядку №1165, зокрема пункт 8: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Довідник кодів податкової інформації, яка є підставою для прийняття рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, визначається ДПС та затверджується відповідним наказом, оприлюдненим на офіційному веб-сайті ДПС.
Додатком №4 до Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджено бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку.
Бланк рішення про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку містить обов`язкове для заповнення поле "податкова інформація (заповнюється у разі відповідності пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку)".
Так, підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку визначено таку податкову інформацію:
11 - накопичення залишків нереалізованих товарів за відсутності (недостатності) місць для їхнього зберігання (власних, орендованих складських приміщень) відповідно до поданої до контролюючих органів звітності та/або за відсутності придбання послуг зберігання. 
Як зазначалось судом вище, вирішенню Комісією питання щодо відповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку має передувати складання та направлення цим платником податкової накладної/розрахунку коригування для їхньої реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Лише за наявності цієї умови контролюючим органом проводиться перевірка поданих податкової накладної/розрахунку коригування та, як наслідок, моніторинг платника податку в цілому.
При цьому до суду не надано будь-яких пояснень чи доказів, що позивачем направлялись для реєстрації контролюючому органу податкові накладні чи розрахунки коригування.
Отже, спірне рішення прийнято комісією регіонального рівня не за наслідками подання позивачем податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, що має передувати його моніторингу контролюючим органом як платника податку, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних Державної податкової служби.
Так, у постанові від 23.06.2022 у справі № 640/6130/20 Верховний Суд зазначив, що питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника ПДВ має розглядатися Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. Віднесення суб`єкта господарювання до ризикових на підставі рішення, яке прийнято не за наслідками подання останнім податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації суперечить положенням Порядку №1165.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 14.05.2025 №260/3479/24.
Верховний Суд у своїй постанові від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Рішення комісії не містить мотивів та обґрунтувань віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості. Крім того, незважаючи на те, що затверджена Порядком №1165 форма рішення, яка не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого частиною другою статті 77 КАС України.
Колегія суддів зазначає, що у випадку неконкретизації податкової інформації у рішенні про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника за п. 8 Критеріїв ризиковості, платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів.
Тобто, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органів наявна певна податкова інформація, яка визначає ризиковість здійснення господарської операції, комісія повинна була обґрунтувати у рішенні, на підставі якої конкретної інформації вона дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації. Крім того, сам платник податку повинен бути обізнаний із податковою інформацією, яка стала підставою для віднесення його до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, оскільки це забезпечує його право подати на розгляд комісії документи, необхідні для розгляду питання про виключення платника з переліку таких, які відповідають критеріям ризиковості.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 07.04.2023 у справі №280/3639/20.
Аналізуючи зміст спірного рішення, колегія суддів зазначає наступне.
У графі "Інформація, за якою встановлена відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку" зазначено: тип операції постачання, період здійснення господарської операції, код згідно з УКТЗЕД операції, визначеної як ризикова, податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції, дата включення платника податку задіяного в ризиковій операції, до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Проте, в оскаржуваному рішенні не ідентифіковано конкретні ризикові операції та/або податкові накладні платника, в яких були зафіксовані такі ризикові операції. Також, в оскаржуваному рішенні не вказано на контрагентів (покупців/постачальників) задіяних у здійсненні операцій один з одним щодо придбання/реалізації одного й того ж товару/послуги. При цьому, у колонці "Податковий номер платника податку, задіяного в ризиковій операції" оскаржуваного рішення в частині здійснення господарській операції вказано податковий номер не контрагента, задіяного в ризиковій операції позивача, а самого позивача – ТОВ «АГРОСЕРВІС-15».
Судом встановлено, що позивачем було подано до ГУ ДПС у Харківській області пояснення та документи щодо невідповідності критеріям ризиковості платника податку на додану вартість з копіями документів. Однак, приймаючи спірне рішення, податковим органом не було надано оцінку вказаним документам на предмет відповідності критеріям ризиковості платника податку.
Тож, як слушно зазначив суд першої інстанції, очевидним є факт відсутності в оскаржуваних рішеннях конкретики щодо суті ризиковості, пояснень чому вся господарська діяльність позивача є ризиковою, вказівки на конкретну ризикову операцію та/або податкову накладну платника, в якій були зафіксовані такі операції.
Суд зауважує, що здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. При цьому здійснення моніторингу не повинне підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Отже, у разі наявності у контролюючого органу інформації, що може свідчити про вчинення позивачем та/або його контрагентом порушень вимог податкового законодавства, такий орган не позбавлений можливості призначити та провести документальну перевірку платника податку, за результатами якої дослідити питання ведення ним господарської діяльності та правомірності відображення її результатів у податковому обліку.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 07.04.2023 у справі №280/3639/20, від 06.02.2024 у справі №320/13271/20.
Колегія суддів звертає увагу на те, що податкова інформація не є безумовною підставою для висновків про нездійснення господарських операції за умови наявності інших документів, що підтверджують реальність постачання товарів чи надання послуг і не є безперечним доказом на підтвердження доводів податкової інспекції про нереальність/безтоварність господарських операцій. Податкова інформація носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального закону і сама по собі не доводить наявності податкових правопорушень. Процес аналізу інформаційних баз даних ДПС України та ЄРПН є формальним рівнем податкового контролю, на стадії якого податковий орган фактично порівнює задекларовані контрагентами кореспондуючі суми податкових зобов`язань й податкового кредиту з метою оперативного виявлення платників, що підлягають документальній перевірці.
Зазначений висновок узгоджується з висновком Верховного Суду викладеним у постанові від 18.03.2024 у справі №480/1798/22.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 23 червня 2022 року у справі №640/6130/20 дійшов висновку, що аналіз приписів Порядку №1165 дає підстави вважати, що право комісії регіонального рівня щодо розгляду питання про відповідність/невідповідність платника ПДВ критеріям ризиковості платника податку самостійно ініціювати процедуру розгляду вказаного питання лише з підстав наявності певної податкової інформації вказаним Порядком не передбачено. Відповідно до пункту 6 Порядку №1165 виявлення обставин та/або отримання інформації може бути самостійною підставою лише для розгляду комісією регіонального рівня питання виключення платника податку з переліку платників, а не питання щодо включення його до такого переліку. Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справі №640/11321/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20 зауважив, що хоча затверджена Порядком №1165 форма рішення і не передбачає конкретизації підстав у разі відповідності пунктам 1-8 критеріїв ризиковості платника податку, вказана обставина не скасовує обов`язок податкового органу необхідності доказування, передбаченого ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України.
Судом встановлено, що відповідач не надав жодних доказів чи документів, які підтверджували б податкову інформацію, покладену в основу рішення про віднесення позивача до ризикових платників податків. В оскаржуваному рішенні також відсутні посилання на конкретні обставини та докази, що свідчили б про здійснення позивачем або його контрагентами ризикових операцій. Таким чином, податковий орган не довів наявності правових підстав для застосування пункту 8 Критеріїв ризиковості, обмежившись лише загальними висновками без належного обґрунтування.
При цьому, внесення позивача до переліку ризикових платників, перешкоджають провадженню господарської діяльності останнього з огляду на те, що всі податкові накладні, які реєструє позивач в Єдиному державному реєстрі податкових накладних, автоматично зупиняються і це створює перешкоди в здійсненні господарських операцій.
У свою чергу, позивачем була надана інформація щодо наявності матеріальної бази та інших ресурсів, у тому числі складських приміщень та резервуарів, які дозволяли забезпечити зберігання залишків нереалізованих товарів.
Так, для провадження своєї діяльності, ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» має складські та офісні приміщення.
Так у поясненнях від 08.12.2025 № 1, наданих ГУ ДПС у Харківській області, позивач щодо наявності матеріальної бази та інших ресурсів зазначив, що ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» прийняло у тимчасове платне користування (оренду) від ОСОБА_1 нежилі приміщення загальною площею 515,8 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 із цільовим використанням – використання у приватній діяльності, згідно Договору оренди нежитлового приміщення № 01/09 від 01.09.2024.
Також, позивач прийняв у тимчасове платне користування (суборенду) від Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 приміщення із загальною площею 16,7 кв.м., розміщене на восьмому поверсі у будівлі за адресою: 61166, Україна, Харківська обл., місто Харків, проспект Науки, будинок 38, літера «А-9» із цільовим використанням – розміщення офісу (адреса місцезнаходження юридичної особи згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань) відповідно до Договору суборенди нежитлового приміщення № 25-ХОІ від 01.09.2024.
Сплата суборендної плати підтверджується даними фільтрованої банківської виписки ТОВ «АГРОСЕРВІС-15».
Крім того, Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» було подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність від 10.10.2024, від 10.10.2024 та від 06.11.2025.
Зберігання газового конденсату здійснюється із використанням ємностей для зберігання ППМ 10 м3 у кількості 7 шт., які ТОВ «Агросервіс-15» прийняло у тимчасове володіння та користування від Фізичної особи-підприємця ОСОБА_3 згідно Договору оренди ємностей № 2/01 від 02.01.2025
Щодо вказаних об`єктів (резервуарів 10 куб.м. у кількості 7 шт) Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» було подано повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність від 02.11.2020.
Позивач у період із 02.02.2025 по 01.08.2025 мав чинну ліцензію на право зберігання пального №20160414202001655 від 17.11.2020 та наразі має ліцензію на право зберігання пального виключно для потреб власного споживання та/або промислової переробки № 20400424202500136 від 17.11.2025.
Так, відповідно до зареєстрованих видів господарської діяльності, ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» здійснює оптову торгівлю, зокрема: торгівлю сільськогосподарською продукцією за кодами УКТЗЕД 1005 (кукурудза), 1001 (пшениця); торгівлю газовим конденсатом природним за кодом УКТЗЕД 2709001000.
Як зазначив позивач Товариство використовує рідке паливо, зокрема газовий конденсат в якості палива, для забезпечення власних технологічних потреб, зокрема, в процесі сушіння зернових і олійних культур, а саме кукурудзи, сої, соняшнику та інших видів сільськогосподарської продукції. Крім того, Товариство здійснює реалізацію надлишків придбаного газового конденсату. Протягом першого півріччя 2025 року Товариство мало змогу закуповувати газовий конденсат по досить не великим цінам, які склалися через низьку кон`юнктуру нафтового ринку внаслідок світових санкцій.
Cушіння зернових і олійних культур, а саме кукурудзи, сої, соняшнику та інших видів сільськогосподарської продукції здійснюється на складі за адресою: с. Наталине Красноградського району Харківської області, вул. Свято-Троїцька, буд. 16-Б із використанням установок зерносушильних з теплогенераторами на рідкому паливі, які Товариство прийняло у строкове платне використання від Приватного підприємства «ЯВІРСЬКЕ» згідно Договору оренди обладнання № 01/12-1 від 01.12.2020 року та Приватного підприємства «УКРБАЛПРОМ» згідно Договору оренди обладнання № 01/12-20 від 01.12.2020.
Щодо вказаних об`єктів (установок зерносушильних УЗС-12 у кількості 2 шт) Товариством з обмеженою відповідальністю «ААГРОСЕРВІС-15» було подано Повідомлення про об`єкти оподаткування або об`єкти, пов`язані з оподаткуванням або через які провадиться діяльність від 15.12.2020.
У період, з 02.02.2025 по 01.08.2025 позивачем було здійснено придбання та подальшу реалізацію сільськогосподарської продукції у таких орієнтовних обсягах: 1 420 т пшениці та 1 676 т кукурудзи. 
Придбання продукції було здійснено у таких сільськогосподарських товаровиробників: Фермерське господарство «УРОЖАЙ+» (код 39101815), Фермерське господарство «СИРОТЕНКО» (код 41600481), Фермерське господарство «БЕРЛИМ» (код 32535054), Фермерське господарство «ШАНС» (код 30773552), Товариство з обмеженою відповідальністю «ЦЕРЕРА МТЗ» (код 43953882), Фермерське господарство «СЕВІДОВ» (код 44442230), ФОП ОСОБА_4 (код НОМЕР_1 ) та інших, зокрема, фізичних осіб-підприємців. 
Вказане підтверджується договорами поставки із контрагентами, рахунками, видатковими накладними, банківськими виписками, у яких відображені оплати, а також податковими накладними, зареєстрованими за результатом здійснення відповідних господарських операцій.
Реалізацію частини продукції було здійснено таким підприємствам як Товариство з обмеженою відповідальністю «АГЕНТСТВО БАРОН К» (код 36456385) та Товариство з обмеженою відповідальністю «ІНТЕРСТАРЧ УКРАЇНА» (код 38307757).
Вказане підтверджується договорами поставки із контрагентами, рахунками, видатковими накладними, банківськими виписками, у яких відображені оплати, а також податковими накладними, зареєстрованими за результатом здійснення відповідних господарських операцій.
ТОВ «АГРОСЕРВІС-15» у період з 02.02.2025 по 01.08.2025 було здійснено придбання газового конденсату в загальному обсязі 351,278 т у таких постачальників: Товариство з обмеженою відповідальністю «МАКСПАВЕР» (код 45195322) та «СКАЙЛАЙН ТРЕЙДИНГ» (код 45509531).
Вказане підтверджується договорами поставки із контрагентами, рахунками, видатковими накладними, банківськими виписками, у яких відображені оплати, а також податковими накладними, зареєстрованими за результатом здійснення відповідних господарських операцій.
Надані документи у своїй сукупності беззаперечно підтверджують факт придбання Товариством газового конденсату (УКТЗЕД 2709001000) на законних підставах у встановленому законодавством порядку, що виключає будь-які підстави для кваліфікації таких операцій як фіктивних чи ризикових.
Цільове використання газового конденсату у загальній кількості 27,72 т для забезпечення власних технологічних потреб в якості палива підтверджується первинними документами внутрішньогосподарського обліку, зокрема актами переробки, складеними з позначкою «Використання ПММ для власних потреб».
Реалізацію іншої частини газового конденсату, що перевищував потреби власного споживання, було здійснено Товариством з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «АГЕНТСТВО БАРОН К» згідно Договору поставки № 28/04 від 28.04.2025.
Вказане підтверджується договорами поставки із контрагентами, рахунками, видатковими накладними.
Верховний Суд у постановах від 05.01.2021 у справах №№ 640/10988/20, 640/11321/20, від 19.11.2021 у справі №140/17441/20 зазначив, що комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
Отже, комісія контролюючого органу, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
Проте, відповідачем не надано до суду жодних доказів, які досліджувалися в ході засідання комісії та які вказують на наявність ознак ризиковості здійснення операцій, що зумовило включення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, як і не надано доказів того, що контролюючий орган досліджував обставини господарської діяльності позивача станом на момент прийняття оскаржуваного рішення. Причин не подання відповідних доказів також не повідомлено.
Верховний Суд у постановах від 16.12.2020 у справі №340/474/20, від 05.01.2021 у справі №640/10988/20, від 05.01.2021 у справі №640/11321/20 зазначав, що при вирішенні спорів такої категорії суди, з огляду на правове регулювання і характер цих відносин, мають досліджувати і надавати оцінку змісту оскаржуваного рішення, змісту протоколу засідання комісій та наданих податковим органом документів, порядку прийняття рішення та повноваженням комісії контролюючого органу.
У зв`язку з наведеним, колегія суддів приходить до висновку про те, що суб`єкт владних повноважень, всупереч обов`язку, передбаченого частиною 2 статті 77 КАС України, не довів наявність обґрунтованих підстав для віднесення позивача до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості, відповідно до пункту 8 Критеріїв ризиковості.
Враховуючи сукупність встановлених обставин справи, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що рішення комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області від №294080 від 12.12.2025, яким вирішено про відповідність Товариства з обмеженою відповідальністю «АГРОСЕРВІС-15» критеріям ризиковості платника податку носить протиправний характер та підлягає скасуванню.
Щодо позовних вимог про виключення позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, колегія суддів зазначає наступне.
Положеннями абзацу 31 пункту 6 Порядку №1165 закріплено, що у разі надходження до контролюючого органу відповідного рішення суду, яке набрало законної сили, комісія регіонального рівня виключає платника податку з переліку платників податку, які відповідають критеріям ризиковості платника податку.
Колегія суддів враховує, що відповідно до пунктів 4, 10 частини 2 статті 245 КАС України, у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про, зокрема, визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Таким чином, з метою відновлення прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, та з метою дотримання судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про необхідність зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права, викладений в постановах Верховного Суду від 07.04.2023 у справі №280/3639/20, від 06.02.2024 у справі №320/13271/20.
Доводи апеляційної скарги наведеного не спростовують та не узгоджуються із правовим регулюванням спірних правовідносин, позицію щодо чого неодноразово висловлював Верховний Суд, зокрема й у постановах, згаданих вище.
Колегія суддів зауважує, що правовим висновком Верховного Суду є висновок щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, сформульований внаслідок казуального тлумачення цієї норми при касаційному розгляді конкретної справи, та викладений у мотивувальній частині постанови Верховного Суду, прийнятої за наслідками такого розгляду.
При встановленні доцільності посилання на постанову Верховного Суду кожен правовий висновок Суду потребує оцінки на релевантність у двох аспектах: чи є правовідносини подібними та чи зберігає ця правова позиція юридичну силу до спірних правовідносин, зважаючи на редакцію відповідних законодавчих актів. У такому випадку правовий висновок розглядається «не відірвано» від самого рішення, а через призму конкретних спірних правовідносин та відповідних застосовуваних редакцій нормативно-правових актів.
Слід звернути увагу на те, що Велика Палата Верховного Суду неодноразово надавала роз`яснення як треба розуміти подібність правовідносин. Втім, у постанові від 12.10.2021 у справі №233/2021/19 (провадження №14-166цс20, пункт 39) Велика Палата Верховного Суду конкретизувала свої висновки щодо визначення подібності правовідносин, зазначивши таке. На предмет подібності потрібно оцінювати саме ті правовідносини, які є спірними у порівнюваних ситуаціях. Установивши учасників спірних правовідносин, об`єкт спору (які можуть не відповідати складу сторін справи та предмету позову) і зміст цих відносин (права й обов`язки сторін спору), суд має визначити, чи є певні спільні риси між спірними правовідносинами насамперед за їхнім змістом. А якщо правове регулювання цих відносин залежить від складу їх учасників або об`єкта, з приводу якого вони вступають у правовідносини, то в такому разі подібність варто також визначати за суб`єктним й об`єктним критеріями відповідно. Для встановлення подібності спірних правовідносин у порівнюваних ситуаціях суб`єктний склад цих відносин, предмети, підстави позовів і відповідне правове регулювання не обов`язково мають бути тотожними, тобто однаковими.
Відповідно до правових висновків Великої Палати Верховного Суду, наведених у постанові від 30.01.2019 у справі №755/10947/17, суди під час вирішення тотожних спорів мають враховувати саме останню правову позицію Верховного Суду, а тому до спірних правовідносин підлягає застосуванню саме правові позиції Верховного Суду, викладені у постановах зазначених вище в даній постанові.
Водночас суд ураховує, що спосіб відновлення порушеного права має бути ефективним та таким, який виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання, або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
Вказане узгоджується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 08.11.2019 по справі №227/3208/16-а.
Оскільки рішення Головного управління ДПС у Харківській області №294080 від 12.12.2025 про відповідність/невідповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості стосовно ТОВ «Агросервіс-15» підлягає скасуванню, то зобов`язання відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості, є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, і таке рішення не є втручанням у дискреційні повноваження відповідача, оскільки ним такі повноваження були самостійно реалізовані шляхом прийняття оскарженого рішення, яке було предметом судового контролю у межах цієї справи.
Отже, колегія суддів, переглянувши рішення суду першої інстанції, вважає, що при його прийнятті суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги жодним чином не спростовують висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповно з`ясовано обставини, що мають значення для справи, неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права, тому не є підставою для скасування оскаржуваного рішення суду першої інстанції.
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Згідно з частиною 2 статті 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Відповідно до статті 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з частиною 1 статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Зважаючи на встановлені обставини справи, колегія суддів дійшла висновку, що рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.04.2026 у справі №520/32928/25 прийнято з дотриманням норм чинного процесуального та матеріального права і підстав для його скасування не виявлено.
З урахуванням того, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін, колегія суддів вважає, що відсутні в розумінні статті 139 КАС України правові підстави для розподілу судових витрат по даній справі.

Керуючись ст. ст. 311, 315, 316, 321, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області - залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 02.04.2026 у справі № 520/32928/25 - залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		М.О. Семененко 	
Судді	   	І.С. Чалий   З.Г. Подобайло