ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

11 травня 2026 року	Справа №160/4827/26 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі
головуючого судді Ніколайчук С.В. 
розглянувши у спрощеному провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до відповідача 1: Криворізької міської ради (50101, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1 код ЄДРПОУ 33874388) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії
УСТАНОВИВ:

03.03.2026 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача 1: Криворізької міської ради, у якому просить:
- визнати протиправною бездіяльність Криворізької міської ради, голови тимчасового колегіального дорадчого органу Рада оборони м. Кривого Рогу з засудження вбивства російськими фашистами 21 криворіжця і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 04 квітня 2025 року та встановлення мобільних укриттів на дитячих майданчиках у м. Кривому Розі після 24.02.2022 року, що призвело до тяжких наслідків протиправною;
- зобов`язати Криворізьку міську раду розглянути на пленарному засіданні сесії заяву позивача (повторно) про засудження вбивства російськими фашистами 21 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 04 квітня 2025 року вих. № 39 та від 29.10.2025 року та надати відповідь;
- зобов`язати Криворізьку міську раду, розглянути запит позивача на інформацію вих № 40 а від 22.04.2025 року та надати відповідь.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що посадові особи відмовились визнавати свою бездіяльність у невстановлені мобільних укриттів на дитячих майданчиках, що призвело до тяжких наслідків: загибелі 21 криворіжця і серед них 9 дітей у результаті обстрілу російськими фашистами м. Кривого Рогу балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року.
Позивач звернувся до відповідача з запитом про надання інформації до голови тимчасового колегіального дорадчого" органу Рада оборони м. Кривого Рогу по причинам не встановлення мобільних укриттів на дитячих майданчиках у м. Кривому Розі після 24.02.2022 р., що призвело до тяжких наслідків: загибелі 21 криворіжця і серед них 9 дітей у результаті обстрілу російськими фашистами м. Кривого Рогу балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року, проте відповіді на запит не отримав, тому звернувся до суду з цим позовом та просить позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.
Ухвалою від 04 березня 2026 року суд відкрив провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання, за наявними у справі матеріалами.
18.03.2026 відповідач 1 подав відзив на позовну заяву, в якому відповідач не визнає позовні вимоги в повному обсязі з таких підстав. Відповідач зазначає, що позивач припускається вільного тлумачення закону та формулювання предмету позову, який не узгоджується із законним обов`язком Відповідача-1 діяти точно у заявлений спосіб. Листування, яке додається до адміністративного позову, не стосуються предмету доказування, оскільки не обґрунтовують повноважень міської ради на розгляд заяв громадян, а відтак є неналежними доказами та не повинні братись до уваги.
Механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - фонд захисних споруд), включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд, ведення обліку сховищ і протирадіаційних укриттів (далі - захисні споруди), споруд подвійного призначення, найпростіших укриттів та первинних (мобільних) укриттів, що є об`єктами відповідного фонду, а також статус таких об`єктів для забезпечення захисту населення, визначається Порядком створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №138 зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 20.09.2024 №1074 (далі - Порядок №138).
Згідно з пунктами 4-6 Порядку №138 фонд захисних споруд створюється міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання, іншими юридичними особами та фізичними особами - підприємцями (далі - суб`єкти господарювання) відповідно до Кодексу цивільного захисту України.
За інформацією Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради у рамках реалізації заходів Програми в районах міста КМР було прийнято рішення від 30.08.2023 № 2137 та від 27.09.2023 № 2206 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24.12.2015 №60 «Про затвердження Програми розвитку системи цивільного захисту в м. Кривому Розі на 2016-2024 роки» (копії додаються), якими передбачено фінансування заходу «Придбання, монтаж, обладнання модульних тимчасових споруд (конструкцій елементів) для укриття населення», зокрема: рішенням міської ради від 30.08.2023 № 2137 визначено обсяг видатків у сумі 40 млн. грн. (40 млн.грн); рішенням міської ради від 27.09.2023 № 2206 обсяг видатків збільшено ще на 40 000,0 тис. грн. (40 млн.грн). Таким чином, загальний обсяг фінансування зазначеного заходу склав 80 000,0 тис. грн, що дало можливість здійснити закупівлю 70 модульних тимчасових споруд для укриття населення.
КМР забезпечила право позивача та усіх членів Криворізької міської територіальної громади на захист в умовах воєнного стану, створивши розгалужену мережу укриттів, у тому числі поруч з дитячим майданчиком, де сталася трагічна подія 04.04.2025.
Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а є лише однією з необхідних умов реалізації встановленого права.
Відповідач 1 наголосив, що судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому. Будь-які припущення не можуть слугувати підставою для задоволення заявленого позову.
19.03.2026 відповідач 2 надав відзив на позовну заяву, де вказав, що ОСОБА_2 обрано головою цього тимчасового колегіального дорадчого органу.
ОСОБА_2 як головою цього дорадчого органу завжди виражалась і виражається підтримка та співчуття криворіжцям після кожного ворожого ракетношахедного удару, починаючи з перших днів воєнного стану. Трагедія, яка сталася в Кривому Розі 04.04.2025, не стала виключенням. «Співчуття рідним та близьким… Це біль кожного з нас… Орки - будьте прокляті!» - зазначено на офіційній сторінці ОСОБА_2 в Telegram у день трагедії (є загальнодоступною інформацією, не підлягає доказуванню). Водночас, до завдань відповідача-2 не входить безпосередньо листування з громадськістю, розгляд запитів на інформацію та надання відповіді на них.
Специфіка діяльності даного органу полягає у сприянні військовому командуванню в оборонних заходах правового режиму воєнного стану.
Однак Відповідач-2 чи-то в цілому Рада оборони міста Кривого Рогу не є жодним із перелічених суб`єктів: не є суб`єктом владних повноважень, не здійснює публічно-владних управлінських функцій, у тому числі, делегованих; не приймає публічно-владних рішень зобов`язального характеру; не є суб`єктом господарювання. Свої функції ОСОБА_2 виконує виключно на громадських засадах.
З огляду на цю сукупність ОСОБА_2 не є суб`єктом відносин у сфері доступу до публічної інформації в розумінні Закону, а відповідно адресовані йому позивачем вимоги є безпідставними. Заздалегідь виключається як протиправна бездіяльність з боку ОСОБА_2 (перша позовна вимога), так і можливість зобов`язати його розглянути запит позивача на інформацію вих. №40 а від 22.04.2025 року з наданням відповіді.
ОСОБА_2 не є суб`єктом владних повноважень, не здійснює публічно-владних управлінських функцій, не приймає публічно-владних рішень зобов`язального характеру, а специфіка його діяльності напряму не зумовлює виникнення будь-яких прав і обов`язків для позивача, означає, що позовна заява ОСОБА_1 в частині вимог до ОСОБА_2 взагалі не підлягає судовому розгляду в порядку адміністративного судочинства.
26.03.2026 року позивач надав відповідь на відзив, де вказав, що голова ради оборони м. Кривого Рогу є суб`єктом владних повноважень, він здійснює публічно-владні управлінські функції , приймає публічно-владні рішення зобов`язального характеру і, тому ОСОБА_2 голова ради оборони м. Кривого Рогу є суб`єктом відносин у сфері доступу до публічної інформації, а позов позивача в цій частині вимог, на думку позивача, підлягає судовому розгляду. 
Ухвалою від 01 квітня 2026 року суд закрив провадження у справі №160/4827/26 в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , голови тимчасового колегіального дорадчого органу Рада оборони м. Кривого Рогу про визнання протиправною бездіяльності ОСОБА_2 , голови тимчасового колегіального дорадчого органу Рада оборони м. Кривого Рогу з засудження вбивства російськими фашистами 21 криворіжця і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 04 квітня 2025 року та встановлення мобільних укриттів на дитячих майданчиках у м. Кривому Розі після 24.02.2022 року, що призвело до тяжких наслідків, та зобов`язання розглянути запит позивача на інформацію вих. № 40 а від 22.04.2025 року та надати відповідь.
Ухвалою від 07 квітня 2026 року суд у задоволенні клопотання позивача про витребування додаткових доказів у справі № 160/4827/26 - відмовив, осківльки більшість доказів, які просить витребувати позивач, не стосуються предмету цього спору, а мають відношення виключно до персональних даних та прав відповідача 2, а частина доказів стосуються статусу Ради оборони м.Кривого Рогу, що вже було предметом дослідження у судовій справі № 160/11829/24.
Частиною 2 ст. 257 КАС України встановлено, що за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
Згідно з ч. 1, 2ст. 261 КАС України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення відповідачу ухвали про відкриття провадження у справі. Позивач має право подати до суду відповідь на відзив, а відповідач - заперечення протягом строків, встановлених судом в ухвалі про відкриття провадження у справі.
У відповідності до ч.1ст. 262 КАС України, розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору, суд встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
22.04.2025 р. ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» направило заяву щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 20 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 р. ВИХ. № 39а від 22.04.2025 р., де просили: «... на протязі 5 робочих днів: 
1. Провести позачергову сесію Криворізької міської ради порядком денним: 1. Про звернення Криворізької міської ради до Генеральної асамблет ООНі до парламентів іноземних держав з засудженням вбивства криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетної боєголовкою російськими фашистами 4 квітня 2025 р. 
2. Заслухати звіт голови Ради оборони Кривого Рогу ОСОБА_2 про причини не встановлення мобільних укриттів на дитячих майданчиках, що призвело до загибелі 9 дітей 4 квітня 2025 року
3. Заслухати звіт голови Ради оборони Кривого Рогу ОСОБА_2 про стан стаціонарних укриттів у м. Кривому Розі
4. Заслухати Директора департаменту фінансів виконкому Криворізької міської ради О. Рожко про об`єм фінансування Криворізької міською радою, виконкомом Криворізької міської ради, радою оборони Кривого Рогу ІНФОРМАЦІЯ_3 та інші частини ЗСУ та Національної Гвардії з 24.02.2022 р. 
5. Заслухати Директора департаменту фінансів виконкому Криворізької міської ради О. Рожко про об`єм фінансування Криворізької міською радою, виконкомом Криворізької міської ради, радою оборони Кривого Рогу частин ППО по захисту м. Кривого Рогу від ракетно-дронових обстрілів з 24.02.2025 р. 
6. Надати реєстр стаціонарних укриттів у м. Кривому Розі. 
7. Надати реєстр мобільних укриттів у м. Кривому Розі. 
8. Пояснити чому пораненні військовослужбовці у лікарнях м. Кривого Рогу лікуються власними коштами: 
9.Пояснити, чому про трагедію 4 квітня 2025 р. інформував 9 квітня 2025 р. іноземних послів і. 11 квітня 2025 р. приймав участь у закритій нараді з Президентом України Володимиром Зеленським не т.в.о. Криворізького міського голови Ю. Вілкул, а його син ОСОБА_2 .
29.04.2025 р. на електронну скриньку: e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1. , голова ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» отримав з електронної скриньці: ІНФОРМАЦІЯ_2 отримав лист № 20-70151/14/486 від 29.04.2025 р., де було вказано: " «Виконком Криворізької міської ради юридичне управління на №3285/20 від 23.04.2025 року Правозахисна громадська організація «РУХ«СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» вул. Вокзальна, 1 буд. 14, кв. 21. м. Кривий Ріг, 50005. Щодо розгляду звернення. Розглянувши за дорученням звернения від 22.04.2025 №39а щодо скликання позачергової сесії стосовно звернення Криворізької міської ради до Генеральної Асамблеї ООН щодо трагічних подій, які сталися 04.04.2025 в місті Кривий Ріг та ряду інших питань, повідомлено таке: ... Так Криворізька міська рада (надалі рада) - виборний орган 1 місцевого самоврядування, що представляє Криворізьку міську територіальну громаду та здійснює від її 1. імені та в її інтересах функції й повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», чинним законодавством України. Відповідно до статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» міська рада проводить свою роботу сесійно. Сесії можуть бути як черговими, так і позачерговими. Сесії скликаються міським головою за необхідності, але не менше разу на квартал, а з питань відведення земельних ділянок та надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності - не рідше разу на місяць.
02.05.2025 року позивач, як голова ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» звернувся до Криворізької міської ради з запитом на інформацію щодо одержання належним чином завірених документів від Криворізької міської ради про розгляд заяви "ОСОБА_1., голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства расійськими фашистами 21 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною босголовкою 4 квітня 2025 р. Вих. № 39а від 22.04.2025 року, де просив: протягом 5 робочих днів: 
1. Надати рішення Криворізької міської ради про надання повноважень громадянину ОСОБА_8 представляти інтереси Криворізької міської у взаємовідносинах з громадськими організаціями 
2. Надати рішення Криворізької міської ради про надання повноважень громадянину ОСОБА_8 , відповідати на заяви, які направленні громадськими організаціями;
3. Надати розпорядження секретаря Криворізької міської ради Ю. Вілкула про направлення заяви ОСОБА_1 , Голови ПГО, «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 20 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 р. вих. № 39а від 22.04.2025 року голові постійній комісії Криворізької міської ради з питань законності, правопорядку, депутатської діяльності, регламенту, етики та свободи слова Палій Є.А. для розгляду на засідання постійної комісії Криворізької міської ради з питань законності, правопорядку, депутатської діяльності, регламенту,, етики та свободи слова; 
4. Надати протокол засідання постійної комісії Криворізької міської ради з питань законності, правопорядку, депутатської діяльності, регламенту, етики та свободи слова про розгляд заяви ОСОБА_1 , голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 20 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року вих. № 39а від 22.04.2025 року;
5. Надати розпорядження секретаря Криворізької міської ради Ю. Вілкула про направлення заячви - ОСОБА_1 , голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 20 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 р. ВИХ. № 39а від 22.04.2025 р. для відповіді громадянину ОСОБА_8 ;
6. Надати договір між Криворізькою міською радою і громадянином ОСОБА_8 про надання правової допомоги;
7. Надати належним чином завірену копію реєстраційно-контрольної картки про реєстрацію заяви ОСОБА_1 , голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 20 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року вих. № 39а від 22.04.2025 року;
8. Надати, належним чином завірену копію журналу реєстрації звернень громадян про реєстрацію заяви ОСОБА_1 , голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 20 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року вих № 39а від 22.04.2025 року.
08.05.2025 року позивач отримав лист № 20/4/2944 від 07.05.2025 року, відповідь Н. ПОДОПЛЕЛОВА , в.о. керуючої справами виконкому Криворізької міської ради на запит на інформацію вих. № 51а від 02.05.2025 року про розгляд запиту на інформацію щодо одержання документів на заяву від 22.04.2025 року про загибель 21 криворіжця 04:04:2025 року вих. № 39а від 22.04.2025 року, де було вказано, що виконавчий комітет Криворізької міської ради голові ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» ОСОБА_1 , АДРЕСА_2 . На запит від 02.05.2025 з ряду питань повідомлено, що порядок розгляду запиту регулюється Законом України «Про звернення громадян», а не Законом України «Про доступ до публічної інформації». Запит буде розглянуто у строки, що передбачені Законом України «Про звернення громадян». 
23.05.2025 року позивач отримав лист № 20/31/3277 від 23.05.2025 року, що підтверджується керуючої справами виконкому Криворізької міської ради на запит на інформацію вих. № 51а від 02.05.2025 року про розгляд запиту на інформацію щодо одержання документів на заяву від 22.04.2025 року про загибель 20 криворіжцив (на час звернення) і серед них 9 дітей 04.04.2025 року вих. № 39а від 22.04.2025 року, де вказано, що на запит від 02.05.2025 з ряду питань повідомлено. Інформація, запитуваної в зверненні, не існує, крім копії реєстраційної контрольної картки про реєстрацію листа ПГО «Рух «Справедливий Кривбас» від 22.04.2025 № 39а. Журнал реєстрації існує в електронному вигляді, тому надати копію журналу немає можливості. 
18.10.2025 року позивач, як голова ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» звернувся з запитом на інформацію до Малихіній Т.І. , заступниці голови постійної комісії Криворізької міської ради з питань планування бюджету, економіки та регуляторної політики щодо отримання інформації про використання коштів, бюджету криворізької міської територіальної громади і міжнародних фінансових установ по підвищення оборонних заходів у м. Кривому Розі у 2024 р., 2025 р., 2026 р. і щодо рішень постійної комісії криворізької міської ради з питань планування бюджету, економіки та регуляторної політики по виконанню бюджету у 2025 року і планування доходів і видатків на 2026 року вих №118а від 18.10.2025 року, де просив: протягом 5 робочих днів надати інформацію
1. щодо видатків бюджету Криворізької міської ради громади у 2025 року
2. щодо виділення коштів на потреби оборони м. Кривого Рогу у 2025 р.: на будівництво фортифікаційних споруд навколо м. Кривого Рогу; - на протиповітряну і протиракетну оборону у районі м. Кривого Рогу; - на будівництво укриттів у м. Кривому Розі (кількість ново А збудованих); - на будівництво укриттів у м. Кривому Розі у навчальних закладах (кількість ново 1 збудованих); на будівництво підземних шкіл у 2025 р.; - на виготовлення мобільних укриттів, у тому числі і на дитячих майданчиках (кількість ново збудованих); - на реконструкцію раніше збудованих укриттів, у житлових будинках, у навчальних закладах, у закладах культури, і спортивних закладах, у " закладах торгівлі; - на створення БПЛА різних видів і систем; на створення систем РЕБ, у тому числі і м стаціонарних; на підтримку підприємців, які займаються виготовленням різноманітних видів заходів захисту членів Криворізької міської територіальної громади; - які військові частини у 2025 " р. отримали допомогу з бюджету Криворізької міської територіальної громади на суму -600 5 млн. грн.; -які засоби ведення військових дій, військового снарядження, рухомого майна було придбано за рахунок бюджету Криворізької міської територіальної громади (кількість)... 
3. щодо коштів, які плануються у 2026 року на потреби оборони м. Кривого Рогу: - на будівництво 31 фортифікаційних споруд навколо м. Кривого Рогу; - на протиповітряну і протиракетну оборону у районі м. Кривого Рогу; на будівництво укриттів у м. Кривому Розі (кількість ново збудованих); - на будівництво укриттів у м. Кривому Розі у навчальних закладах (кількість ново збудованих); - на 5 виготовлення мобільних укриттів, у тому числі і на дитячих майданчиках (кількість ново збудованих); - на реконструкцію раніше збудованих укриттів, у житлових будинках, у навчальних закладах, у закладах А культури, і спортивних закладах, у закладах торгівлі; - на створення БПЛА різних видів і систем; - на створення систем РЕБ, у тому числі і, стаціонарних; - на підтримку підприємців, які займаються 1. виготовленням різноманітних видів заходів захисту членів Криворізької міської територіальної громади... 
22.10.2025 року позивач отримав лист від 22.10.2025 року, де було вказано, що на запит від 18.10.2025 щодо надання інформації про використання коштів бюджету Криворізької міської територіальної громади повідомляю... Керуючись + статтею 22 Закону, розпорядник інформації у випадку, коли не володіє і не зобов`язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством володіти інформацією, щодо якої зроблено запит, направляє даний запит належному розпоряднику інформації. 
23.10.2025 року позивач отримав лист № 36/20-13/29-22 від 23:10.2025 року, де було вказано, що за результатами розгляду інформаційною запиту від 20.10.2025 за вх. №36 20-із про надання інформації щодо дохідної частини та видатків бюджету Криворізької міської територіальної громади, витрачених коштів у 2025 році на поліпшення якості питної води у м Кривому Розі після будівництва нового водоводу, коштів, які - плануються у 2026 році на потреби оборони і поліпшення якості питної води, а також щодо закупівлі нових трамваїв для КП «Швидкісний трамвай»» та нових тролейбусів, повідомлено, що створити інформацію щодо дохідної частини та видатків бюджету Криворізької міської територіальної громади, витрачених коштів у 2025 році на поліпшення якості питної води у м. Кривому Розі після будівництва новою водоводу, коштів, які плануються у 2026 році на потреби оборони та 1 поліпшення якості питної води, а також щодо закупівлі нових трамваїв для КП «Швидкісний трамвай» та нових тролейбусів... Запитувана інформація не відповідає вимогам до публічної інформації, визначеним Законом України «Про доступ до публічної інформації», а тому отриманий інформаційний запит не підлягає розгляду. Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити, що не передбачено законодавством. Органи місцевого самоврядування. їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
29.10.2025 року позивач звернувся до Криворізької міської ради з заявою (повторно) щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 21 криворіжців і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року вих. №39а від 29.10.2025 року, де просив протягом 10 робочих днів провести позачергову сесію Криворізької міської ради з порядком денним:
1. Про прийняття звернення про засудження вбивства російськими фашистами 21 криворіжця і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року
2. Про звернення до Криворізької міської ради до Генральної асамблеї ООН, до 1 парламентів іноземних держав із засудженням вбивства 21 криворіжця і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетної боєголовкою російськими фашистами 4 квітня 2025 року.
3. Заслухати звіт голови Ради оборони Кривого Рогу ОСОБА_2 про причини не встановлення мобільних укриттів на дитячих майданчиках, що призвело до загибелі 21 криворіжця і серед них 9 дітей 4 квітня 2025 р.
4. Заслухати звіт голови Ради оборони Кривого Рогу ОСОБА_2 про стан стаціонарних укриттів у м. Кривому Розі.
5. Заслухати Директора департаменту фінансів виконкому Криворізької міської ради О. Рожко про об`єм фінансування Криворізькою міською радою, виконкомом Криворізької міської ради, радою оборони Кривого Рогу ІНФОРМАЦІЯ_3 та інші частини ЗСУ та Національної гвардії з 24.02.2022 року.
6. Заслухати Директора департаменту фінансів виконкому Криворізької міської ради О. Рожко про об`єм фінансування Криворізькою міською радою, виконкомом Криворізької міської ради, радою оборони Кривого Рогу частин ППО по захисту м. Кривого Рогу від ракетно-дронових обстрілів з 24.02.2025 р., і на які цілі витрачено 2,5 млрд. гривень, отриманих у 2025 р. від міжнародних фінансових установ.
7. Надати реєстр стаціонарних укриттів у м. Кривому Розі. 
8. Надати реєстр мобільних укриттів у м. Кривому Розі. 
9.Пояснити чому пораненні військовослужбовці у лікарнях м. Кривого Рогу лікуються власними коштами. 
10. Пояснити чому про трагедію 4 квітня 2025 року інформував 9 квітня 2025 р. іноземних послів, 11 квітня 2025 року приймав участь у закритій нараді з Президентом України В. Зеленським не т.в.о. Криворізького міського радою Ю. Вілкул , а його син ОСОБА_2 . 
11. Надати рішення Криворізької міської ради про надання повноважень громадянину ОСОБА_8 представляти інтереси Криворізької міської ради у взаємовідносинах з громадськими організаціями. 
12. Надати рішення Криворізької міської ради про надання повноважень громадянину ОСОБА_8 відповідати на заяви, які направленні громадськими організаціями.
13. Надати розпорядження секретаря Криворізької міської ради Ю. Вілкула про направлення заяви ОСОБА_1 , Голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства російськими фашистами 20 криворіжців і серед них 9, дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року вих №39а від 22.04.2025 р. голові постійної комісії Криворізької міської ради з питань законності, правопорядку, депутатської діяльності, регламенту, етики та свободи, слова Палій Є.А. для розгляду на засідання постійної комісії Криворізької міської ради з питань законності, правопорядку, депутатської діяльності, регламенту, етики та свободи слова. 
14. Надати протокол засідання постійної комісії Криворізької міської ради, з питань законності, правопорядку, депутатської діяльності, регламенту, етики та свободи слова про розгляд заяви ОСОБА_1 , голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства расійськими фашистами 21 криворіжця і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною босголовкою 4 квітня 2025 року вих. № 39а від 22.04.2025 року.
15. Надати розпорядження секретаря Криворізької міської ради Ю. Вілкула про направлення заяви ОСОБА_1 , голови ПГО «РУХ «СПРАВЕДЛИВИЙ КРИВБАС» щодо бездіяльності Криворізької міської ради з засудження вбивства расійськими фашистами 21 криворіжця і серед них 9 дітей балістичною ракетою з. касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року вих. № 39а від 22.04.2025 року для відповіді громадянину ОСОБА_8 ; 
16. надати договір між Криворізькою міською радою і громадянином ОСОБА_8 про надання правової допомоги». 
20.11.2025 року позивач отримав лист № 20/26/7399 від 20.11.2025 р. на e-mail: ІНФОРМАЦІЯ_4, де було вказано, що ґрунтовні роз`яснення з ряду питань, зазначених у заяві позивача, були надані юридичним управлінням виконкому міської ради листом від 29.04.2025 за вих. № 20-70151/14/486 та виконавчим комітетом Криворізької міської ради листом від 23.05.2025 за вих. № 20/31/3277... Звернуто увагу, що ОСОБА_8 включений до переліку осіб, які можуть вчиняти дії від імені Криворізької міської ради (код ЄДРПОУ: 33874388), про що зазначено у відомостях з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які наявні у загальному доступі. Стосовно надання зазначених у заяві документів, а також вимоги про вчинення Криворізькою міською радою та її посадовими особами певних дій, вказано, що відповідно до частини 3 статті 3 Закону України «Про звернення громадян» заява - це звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів або повідомлення про порушення чинного законодавства... Звертаємо увагу, що відповідно до частини 1 статті 5 Закону України «Про звернення громадян» звернення адресуються органам державної влади і органам, місцевого самоврядування, підприємствам, установам, організаціям незалежно від форми власності, об`єднанням громадян або посадовим особам, до повноважень яких належить вирішення порушених у зверненнях питань.... Додатково вказано, що звіти виконавчих органів та консультативно-дорадчих органів Криворізької міської ради, підготовлені у порядку та у строки, визначені чинним законодавством України, а також інформація про проведені на території Криворізької міської територіальної громади заходи у сфері 1 мобілізаційної підготовки, територіальної оборони, цивільного захисту, а також з інших питань, що 6 віднесені до повноважень органів місцевого самоврядування, в обов`язковому порядку оприлюднюються на офіційному вебсайті Криворізької міської ради та її виконавчого комітету та знаходяться у загальному доступі.
Позивач вважає, що бездіяльність Криворізької міської ради є протиправною з засудження вбивства російськими фашистами 21 криворіжця і серед них 9 дітей балістичною ракетою з касетною боєголовкою 4 квітня 2025 року та встановлення мобільних укриттів на дитячих майданчиках у м. Кривому Розі після 24.02.2022 року, що призвело до тяжких наслідків, що стало підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, доводам позивача, викладеним в позовній заяві, та доводам відповідача, викладеним в відзиві на позов, суд врахував такі норми чинного законодавства, які діяли на момент виникнення спірних правовідносин.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 7 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України. При цьому, аналогія закону та аналогія права не застосовується для визначення підстав, меж повноважень та способу дій органів державної влади та місцевого самоврядування. 
Згідно із ст. 140 Конституції України місцеве самоврядування є правом територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища та міста - самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. 
Місцеве самоврядування здійснюється територіальною громадою в порядку, встановленому законом, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування: сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи. 
Спеціальним законом, що визначає засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування є Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР (далі - Закон №280/97-ВР).
Частина третя статті 10 цього Закону № 280/97-ВР унормовує, що представницькі органи місцевого самоврядування, сільські, селищні, міські голови, виконавчі органи місцевого самоврядування діють за принципом розподілу повноважень у порядку і межах, визначених цим та іншими законами.
До об`єктів благоустрою можуть належати також інші території в межах населеного пункту.
Відповідно до ст. 21 Закону № 2807-IV елементами (частинами) об?єктів благоустрою, зокрема, є: покриття площ, вулиць, доріг, проїздів, алей, бульварів, тротуарів, пішохідних зон і доріжок відповідно до діючих норм і стандартів; зелені насадження (у тому числі снігозахисні та протиерозійні) уздовж вулиць і доріг, в парках, скверах, на алеях, бульварах, в садах, інших об`єктах благоустрою загального користування, санітарно-захисних зонах, на прибудинкових територіях; інші елементи благоустрою, визначені нормативно-правовими актами.
Згідно з пунктом 44 частини першої статті 26 Закону № 280/97-ВР виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються такі питання, зокрема: встановлення відповідно до законодавства правил з питань благоустрою території населеного пункту, забезпечення в ньому чистоти і порядку, торгівлі на ринках, додержання тиші в громадських місцях, за порушення яких передбачено адміністративну відповідальність.
Частиною другою статті 26 Закону № 280/97-ВР передбачено, що виключно на пленарних засіданнях міських рад (міст з районним поділом), крім питань, зазначених у частині першій цієї статті, вирішуються такі питання: визначення обсягу і меж повноважень, які здійснюють районні у містах (у разі їх створення) ради та їх виконавчі органи в інтересах територіальних громад районів у містах; встановлення нормативів централізації коштів від земельного податку на спеціальних бюджетних рахунках районів міста.
У відповідності до ч. 1, 2 ст. 59 Закону № 280/97-ВР рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. 
Сільська, селищна, міська, районна у місті (у разі її створення), районна, обласна рада проводить свою роботу сесійно. Сесія складається з пленарних засідань ради, а також засідань постійних комісій ради. Сесія ради скликається в міру необхідності, але не менше одного разу на квартал, а для розгляду питань щодо: надання документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності, відведення земельних ділянок (крім випадків, передбачених абзацом третім цієї частини) - не менше одного разу на місяць; передачі земельних ділянок у користування для розгортання, експлуатації електронних комунікаційних мереж постачальникам електронних комунікаційних мереж та/або послуг, які відповідно до Закону України "Про електронні комунікації" внесені до реєстру постачальників електронних комунікаційних мереж та послуг; передачі земельних ділянок у користування для розміщення лінійних об`єктів енергетичної інфраструктури, трубопроводів, інших лінійних комунікацій; розроблення та затвердження документації із землеустрою з метою такої передачі; проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок з метою такої передачі - не менше одного разу на два тижні (за наявності поданих до відповідної ради заяв) (ст. 46 Закону №280/97-ВР). 
Увесь вичерпний перелік питань, які вирішуються виключно сільськими, селищними, міськими радами та виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради наведено у статті 26 Закону №280/97-ВР. 
Частиною п`ятою статті 60 Закону № 280/97-ВР передбачено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
На підставі викладеного, суд доходить висновку, що Київська міська рада має повноваження на розпорядження належним їй на праві комунальної власності майном шляхом надання цього майна у користування юридичним чи фізичним особам та реалізує таке право шляхом прийняття відповідних рішень, які регулюють порядок здійснення відповідних відносин.
При цьому суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування», сформульованого Європейським судом з прав людини (далі - ЄСПЛ) у рішеннях у справах «Рисовський проти України» (заява № 29979/04, від 20 жовтня 2011 року), «Москаль проти Польщі» (заява № 10373/05, від 15 вересня 2009 року), «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (заява № 36548/97, ECHR 2002-VIII), «Лелас проти Хорватії» (заява № 55555/08, від 20 травня 2010 року), «Трґо проти Хорватії» (заява № 35298/04; від 11 червня 2009 року), «East/West Alliance Limited» проти України (заява № 19336/04, від 23 січня 2014 року), Краєва проти України від 13 січня 2022 року (заява № 72858/13, від 13 січня 2022 року) та ін., відповідно до якого на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси.
Щоб відповідати статті 1 Першого протоколу до Конвенції, захід втручання має відповідати трьом умовам: він має бути правомірним (ґрунтуватись на приписі права), переслідувати правомірну мету та забезпечувати справедливий баланс між загальними інтересами суспільства й фундаментальними правами особи (див. Краєва проти України § 24).
У разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. «Рисовський проти України», § 70).
Як зазначає ЄСПЛ, має існувати розумне співвідношення домірності між засобами, що їх було застосовано, та метою, яку прагнуть досягти (див. East/West Alliance Limited v. Ukraine, § 168).
Законодавством України (Конституцією та законами України) прямо передбачений обов`язок суб`єктів владних повноважень дотримуватися принципу належного урядування, відповідно, адміністративні суди під час розгляду та вирішення спорів, що виникають у сфері публічно-правових відносин, мають перевіряти дотримання цього принципу у всіх його аспектах з урахуванням конкретних обставин справи. Фактичне застосування принципу належного урядування є своєрідним «маркером» того як в Україні гарантуються статті 1, 3, 6, 8, 19, 55, 56, 124 Конституції України, а суди застосовують частину другу статті 2 КАС України.
Конституційний Суд України сформулював юридичні позиції, згідно з якими «держава різними правовими засобами забезпечує захист прав і свобод людини і громадянина в особі органів законодавчої, виконавчої і судової влади та інших державних органів, які здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України» (друге речення абзацу другого пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 23.05.2001 № 6-рп/2001); Конституція України закріпила принцип відповідальності держави перед людиною за свою діяльність, який проявляється передусім у конституційному визначенні обов`язків держави (статті 3, 16, 22)» (перше речення абзацу четвертого пункту 2 мотивувальної частини Рішення від 30.05.2001 № 7-рп/2001).
У Рішенні від 16.11.2022 № 9-р (II)/2022 Конституційний Суд України вказав, що на виконання вимог Конституції України держава має втілювати у своїй діяльності конституційний принцип її відповідальності перед людиною та посутньо пов`язаний із ним принцип «добропорядного врядування» (good governance), що полягає в обов`язку держави втілити у своїй діяльності фундаментальні засади побудови, організації та реалізації державної влади для утвердження правдивої демократії, додержання людських прав та верховенства права (правовладдя) як загальноєвропейських цінностей.
Верховний Суд у постанові від 28.02.2020 у справі № П/811/1015/16 також наголошував на тому, що принцип належного урядування має надзвичайно важливе значення для забезпечення правовладдя в Україні. Неухильне дотримання основних складових принципу належного урядування забезпечує прийняття суб`єктами владних повноважень легітимних, справедливих та досконалих рішень. Крім того, принцип належного урядування підкреслює те, що між людиною та державою повинні бути вибудовані саме публічно-сервісні відносини, у яких інституції та процеси служать всім членам суспільства.
Особливо небезпечно допускати відступ суб`єктів владних повноважень від принципу належного урядування у випадку, коли суб`єкт приватного права у правовідносинах з державою діє добросовісно.
До цього переліку не віднесено повноважень ради на «засудження вбивств російськими фашистами» чи розгляду відповідних заяв громадськості.
Щодо відсутності протиправної бездіяльності КМР в питанні засудження вбивства російськими фашистами 21 криворіжця, серед яких 9 дітей, балістичною ракетою з касетною боєголовкою 04.04.2025 року, суд вказує про таке.
Твердження позивача щодо неучасті КМР у питанні трагічної події, яка сталася 04.04.2025 у м. Кривому Розі внаслідок влучання ворожої ракети «ІСКАНДЕР» по дитячому майданчику, внаслідок якої загинула 21 людина, серед яких - 9 дітей не підтверджуються матеріалами справами.
З матеріалів справи слідує, що у зв`язку із загибеллю мешканців Кривого Рогу внаслідок терористичних актів рф, що відбулися 04.04.2025; з метою вшанування пам`яті загиблих розпорядженням секретаря міської ради - в.о. міського голови від 05.04.2025 №78-р «Про оголошення днів жалоби» оголошено в місті 07, 08 та 09 квітня 2025 днями жалоби (копія додається). 
Також на вшанування загиблих дітей у межах повноважень депутатами КМР на пленарному засіданні від 30.04.2025 одностайно підтримано електронну петицію «Відкриття меморіальної алеї загиблим під час війни дітям», чим виражено свої співчуття і підтримку родинам загиблих дітей. 
В той же час, чинне законодавство не наділяє органи місцевого самоврядування такими повноваженнями чи завданням як «засудження за злочини».
Стосовно тверджень позивача про бездіяльність Криворізької міської ради в питанні встановлення мобільних укриттів на дитячих майданчиках у м. Кривому Розі після 24.02.2022 року, суд вказує таке.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, пожеж та інших небезпечних подій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження Кабінету Міністрів України, міністерств, інших центральних органів виконавчої влади (далі - центральні органи виконавчої влади), органів державної влади, що не входять до системи центральних органів виконавчої влади (далі - інші органи державної влади), Ради міністрів Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування, встановлює права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності (далі - суб`єкти господарювання), а також інших юридичних осіб, регулюються Кодексом цивільного захисту України (далі - КЦЗ України). 
Стаття 32 КЦЗ України «Укриття населення в об`єктах фонду захисних споруд цивільного захисту» визначає, що до захисних споруд цивільного захисту належать: 1) сховище - це герметична споруда, в якій створені умови для перебування людей та їх захисту протягом певного часу (не менше 48 годин) шляхом виключення або зменшення прогнозованого впливу небезпечних чинників, що можуть виникнути внаслідок надзвичайної ситуації, застосування зброї масового ураження та звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів; 2) протирадіаційне укриття - це негерметична споруда, в якій створені умови для перебування людей та їх захисту протягом певного часу (не менше 48 годин) шляхом зменшення прогнозованого впливу небезпечних чинників, які можуть виникнути внаслідок надзвичайної ситуації, та іонізуючого опромінення у разі радіаційної аварії і радіоактивного забруднення місцевості та непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів. 
Для укриття населення також використовуються споруди подвійного призначення - будівлі, споруди чи їх окремі частини, призначені для використання за основним функціональним призначенням з метою забезпечення суспільних або господарських потреб, а також мають відповідні захисні властивості та спроектовані, побудовані або пристосовані таким чином, щоб забезпечити умови для тимчасового перебування людей у разі виникнення небезпеки їх життю та здоров`ю під час надзвичайної ситуації, воєнних (бойових) дій та терористичних актів. 
Первинне (мобільне) укриття - це технічний виріб, у тому числі блокмодульного типу, призначений для короткострокового (до 4 годин) захисту населення на місцевості шляхом зменшення непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій.
Первинне (мобільне) укриття монтується чи виготовляється з дотриманням вимог національних стандартів та/або технічних регламентів, що заявлені у документі про відповідність. 
Потреба у будівництві (розміщенні) первинних (мобільних) укриттів визначається уповноваженими на це органами у разі необхідності в додатковому укритті населення у місцях можливого скупчення людей на місцевості (на зупинках транспорту, в парках, місцях відпочинку тощо) в особливий період. 
Найпростіше укриття - це цокольне або підвальне приміщення, інша споруда підземного простору, в якій створені умови для тимчасового перебування людей (не менше 48 годин) у разі виникнення небезпеки їх життю та здоров`ю з метою зменшення непрямої дії звичайних засобів ураження під час воєнних (бойових) дій та/або терористичних актів.
Захисні споруди цивільного захисту, споруди подвійного призначення, первинні (мобільні) та найпростіші укриття складають фонд захисних споруд цивільного захисту, є об`єктами такого фонду, мають стратегічне значення для забезпечення захисту населення і належать до засобів колективного захисту. 
В особливий період нарощування фонду захисних споруд цивільного захисту здійснюється шляхом будівництва захисних споруд цивільного захисту, споруд подвійного призначення та виготовлення (монтування) первинних (мобільних) і облаштування найпростіших укриттів, а також (у разі потреби) відновлення пошкоджених (зруйнованих) об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту. 
Укриттю підлягають: 
1) у сховищах: а) працівники найбільшої працюючої зміни суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту та розташованих у зонах можливих значних руйнувань населених пунктів; б) працівники найбільшої працюючої зміни атомних електростанцій, інших ядерних установок, а також працівники суб`єктів господарювання, які забезпечують функціонування таких станцій (установок) та перебувають у зоні можливих значних руйнувань навколо них; в) працівники найбільшої працюючої зміни суб`єктів господарювання, віднесених до категорії особливої важливості цивільного захисту та розташованих за межами зон можливих значних руйнувань населених пунктів; г) пацієнти, працівники та відвідувачі закладів охорони здоров`я, які не підлягають евакуації в безпечне місце і перебувають у зонах можливих значних руйнувань населених пунктів; ґ) працівники найбільшої працюючої зміни об`єктів критичної інфраструктури, віднесених до 1 та 2 категорії критичності, розташованих у зонах можливих значних руйнувань населених пунктів; 
2) у протирадіаційних укриттях - населення, зокрема працівники підприємств, установ, організацій, об`єктів критичної інфраструктури, пацієнти, працівники та відвідувачі закладів охорони здоров`я, учасники освітнього процесу, крім тих, хто підлягає укриттю у сховищах; 
3) у спорудах подвійного призначення - населення, яке підлягає укриттю в захисних спорудах цивільного захисту, крім тих категорій населення, які підлягають укриттю у захисних спорудах, що мають перебувати в постійній готовності до використання за призначенням; 
4) у первинних (мобільних) укриттях - населення, яке перебуває у місцях можливого скупчення людей на місцевості (на зупинках транспорту, в парках, місцях відпочинку тощо) в особливий період; 
5) у найпростіших укриттях - населення виключно в умовах тимчасової недостатності інших об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту в особливий період. 
Для вирішення питань щодо укриття категорій населення, визначених частиною третьою цієї статті, центральні органи виконавчої влади, інші органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання та інші юридичні особи завчасно створюють фонд захисних споруд цивільного захисту. 
Потреба у фонді захисних споруд цивільного захисту визначається із розрахунку необхідності укриття всіх категорій населення за місцем роботи та за місцем проживання, а також інших категорій населення за місцем тимчасового перебування, у визначених законодавством випадках.
Розміщення, проектування та будівництво захисних споруд цивільного захисту та споруд подвійного призначення здійснюються згідно з будівельними нормами, які розробляються відповідно до Закону України "Про будівельні норми". 
Захисні властивості захисних споруд цивільного захисту визначаються з урахуванням групи цивільного захисту, до якої віднесено відповідну територію або населений пункт, шляхом нормування параметрів прогнозованих небезпечних чинників у будівельних нормах, які погоджуються з: 1) центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту; 2) центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту; 3) Міністерством оборони України; 4) Генеральним штабом Збройних Сил України. 
Вимоги щодо утримання, облаштування та експлуатації об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту, здійснення обліку фонду захисних споруд цивільного захисту, визначення критеріїв неможливості подальшого утримання та експлуатації захисних споруд цивільного захисту, оформлення документів, що підтверджують таку неможливість, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту. 
Фінансування заходів щодо проектування та будівництва об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту та пристосування інших об`єктів для укриття населення може здійснюватися за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів, коштів суб`єктів господарювання, інших юридичних осіб та інших не заборонених законодавством джерел. Утримання об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту у готовності до використання за призначенням та експлуатація таких об`єктів здійснюються їх власниками, користувачами, юридичними особами, на балансі яких вони перебувають (у тому числі утримання та експлуатація споруд, що не увійшли до їх статутних капіталів у процесі приватизації (корпоратизації), за рахунок власних коштів та інших не заборонених законодавством джерел. 
Механізм створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту (далі - фонд захисних споруд), включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд, ведення обліку сховищ і протирадіаційних укриттів (далі - захисні споруди), споруд подвійного призначення, найпростіших укриттів та первинних (мобільних) укриттів, що є об`єктами відповідного фонду, а також статус таких об`єктів для забезпечення захисту населення, визначається Порядком створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту, включення об`єктів до складу та виключення таких об`єктів з фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №138 зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 20.09.2024 №1074 (далі - Порядок №138). 
Терміни, що вживаються у цьому Порядку, мають таке значення: місця можливого скупчення людей - територія, на якій можливе тимчасове перебування не менше 20 осіб одночасно, зокрема в парках, скверах, спортивних спорудах (на спортивних майданчиках), інших місцях відпочинку, на зупинках громадського транспорту, інших об`єктах; фонд захисних споруд - сукупність усіх засобів колективного захисту (захисні споруди, споруди подвійного призначення, первинні (мобільні) укриття та найпростіші укриття), передбачених статтею 32 Кодексу цивільного захисту України, що можуть бути використані для укриття населення та перебувають на обліку відповідно до вимог, визначених цим Порядком. 
Згідно з пунктами 4-6 Порядку №138 фонд захисних споруд створюється міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими органами державної влади, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання, іншими юридичними особами та фізичними особами - підприємцями (далі - суб`єкти господарювання) відповідно до Кодексу цивільного захисту України. 
Потреба у фонді захисних споруд визначається та затверджується рішенням міністерства, іншого центрального та місцевого органу виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, іншого органу державної влади, органу місцевого самоврядування та суб`єкта господарювання. Методичні рекомендації щодо визначення потреби у фонді захисних споруд розробляються та затверджуються ДСНС. 
Потреба у фонді захисних споруд та розрахунок необхідності укриття населення відображаються у планах цивільного захисту на особливий період, які розробляються відповідно до законодавства. 
Місця розміщення об`єктів фонду захисних споруд повинні забезпечувати можливість швидкого доступу до них населення (працівників) з найвіддаленішого місця їх розташування з урахуванням радіуса пішохідної доступності до таких об`єктів, який приймається не більше ніж: 
300 метрів - для багатоповерхової забудови, забудови підвищеної поверховості та висотної забудови, а також для суб`єктів господарювання, віднесених до відповідних категорій цивільного захисту; 
500 метрів - для середньоповерхової та малоповерхової забудови. 
Створення фонду захисних споруд здійснюється шляхом: 
- реалізації положень розділу (схем) інженерно-технічних заходів цивільного захисту містобудівної та проектної документації на будівництво об`єктів в частині будівництва захисних споруд/споруд подвійного призначення з обов`язковим включенням завершених будівництвом сховищ, протирадіаційних укриттів, споруд подвійного призначення до складу фонду захисних споруд; 
- комплексного освоєння підземного простору міст та інших населених пунктів для розміщення в ньому споруд соціально-побутового, виробничого та господарського призначення, що можуть бути використані для укриття населення як споруди подвійного призначення; будівництва захисних споруд/споруд подвійного призначення з обов`язковим включенням завершених будівництвом об`єктів до складу фонду захисних споруд; 
- облаштування (пристосування) підземної частини станції метрополітену та включення її до складу фонду захисних споруд як споруди подвійного призначення;
- відновлення пошкоджених (зруйнованих) захисних споруд/споруд подвійного призначення; реконструкції (із зміною функціонального призначення) наявних будівель і споруд (їх частини) різного функціонального призначення або проведення капітального ремонту відповідних об`єктів; 
- облаштування (пристосування) та включення до складу фонду захисних споруд як найпростіших укриттів об`єктів різного призначення, які експлуатуються, зокрема цокольних або підвальних приміщень, інших об`єктів підземного простору, зокрема гірських та інших виробків, підземних порожнин; 
- будівництва захисних споруд/споруд подвійного призначення, облаштування (пристосування) найпростіших укриттів та виготовлення, встановлення (монтування) первинних (мобільних) укриттів в умовах особливого періоду;
- завчасного придбання (виготовлення) та утримання первинних (мобільних) укриттів, які відповідають Технічному регламенту засобів цивільного захисту, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 26 травня 2023 р. № 535 (Офіційний вісник України, 2023 р., № 55, ст. 3081), з подальшим їх розміщенням на місцевості та включенням їх до складу фонду захисних споруд. 
Так з метою реалізації Указу Президента України №355/2023 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 23.06.2023 року «Щодо результатів оперативних обстежень об`єктів фонду захисних споруд цивільного захисту та вирішення проблемних питань щодо укриття населення», КМР впроваджено заходи з розширення фонду захисних споруд цивільного захисту, реалізовано заходи Програми розвитку системи цивільного захисту в м. Кривому Розі на 2016-2027 роки, затвердженої рішенням міської ради від 24.12.2015 №60, зі змінами (надалі - Програма) передбачила виділення необхідних коштів для реалізації комплексу заходів, спрямованих на підвищення рівня безпеки мешканців міста.
Відповідно до пункту 2 рішення Криворізької міської ради від 24.12.2015 №60 доручено головним розпорядникам коштів міського бюджету забезпечити виконання заходів, передбачених даною програмою, у межах коштів, запланованих у міському бюджеті на відповідну галузь. 
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 23 Бюджетного кодексу України будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення. Бюджетні призначення встановлюються законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет) у порядку, визначеному цим Кодексом. 
У свою чергу, місцевий бюджет ґрунтується на прогнозних розрахунках доходів та розрахованих видатків, що містяться в бюджетних запитах, де бюджетний запит - документ, підготовлений головним розпорядником бюджетних коштів, що містить пропозиції до проекту бюджету на плановий бюджетний період з відповідним обґрунтуванням щодо обсягу бюджетних коштів, необхідних для виконання покладених на нього функцій на середньостроковий період, на підставі відповідних граничних показників видатків бюджету та надання кредитів з бюджету (п. 9 ч. 1 ст. 2 БК України).
За інформацією Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення виконавчого комітету Криворізької міської ради у рамках реалізації заходів Програми в районах міста КМР було прийнято рішення від 30.08.2023 № 2137 та від 27.09.2023 № 2206 «Про внесення змін до рішення міської ради від 24.12.2015 №60 «Про затвердження Програми розвитку системи цивільного захисту в м. Кривому Розі на 2016-2024 роки» (копії додаються), якими передбачено фінансування заходу «Придбання, монтаж, обладнання модульних тимчасових споруд (конструкцій елементів) для укриття населення», зокрема: рішенням міської ради від 30.08.2023 № 2137 визначено обсяг видатків у сумі 40 млн. грн. (40 млн.грн); рішенням міської ради від 27.09.2023 № 2206 обсяг видатків збільшено ще на 40 000,0 тис. грн. (40 млн.грн). 
Таким чином, загальний обсяг фінансування зазначеного заходу склав 80 000,0 тис. грн, що дало можливість здійснити закупівлю 70 модульних тимчасових споруд для укриття населення. Локації та місця встановлення мобільних укриттів визначалися на підставі пропозицій виконавчих комітетів районних у місті рад з урахуванням щільності населення, необхідності забезпечення швидкого доступу населення до укриттів, технічної можливості їх встановлення, а також відсутності підземних комунікацій. 
Пріоритет надавався місцям масового перебування людей, зокрема зупинкам громадського транспорту. 
Усього станом на 04.04.2025 на території Криворізької міської територіальної громади обліковувалося 796 укриттів з наявного фонду захисних споруд цивільного захисту з розрахунку на 168 736 тисяч осіб, зокрема: 72 мобільні укриття місткістю 1512 осіб; 724 сховища, протирадіаційні укриття, найпростіші укриття, місткістю 167 224 осіб, що підтверджується листом 7-13/19/198 від 10.03.2026 , копія якого наявна в матеріалах справи.
Конкретно найближчим офіційним укриттям, яке включено до фонду захисних споруд цивільного захисту та рекомендоване для використання за призначенням, є найпростіше укриття, розташоване на відстані близько 150 метрів від зазначеного дитячого майданчика (Криворізький ліцей №35 «Імпульс»), загальною місткістю 400 осіб. 
На вказаній території функціонує місцева автоматизована система централізованого оповіщення населення, яка забезпечує доведення сигналів оповіщення, зокрема сигналу «Повітряна тривога» до населення у встановленому порядку. 
Таким чином, у разі отримання відповідного сигналу населення мало можливість своєчасно прослідувати до найближчого укриття, розташованого в межах нормативної пішохідної доступності.
Що стосується порушеного права позивача, слід вказати, що судовому захисту підлягають порушені права чи інтереси особи, а не ті, що можливо/ймовірно будуть порушені у майбутньому.
Вирішуючи цей спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.
На підтвердження повноважень представника Криворізької міської ради надаються: копія Положення про юридичне управління виконкому міської ради, затвердженого рішенням Криворізької міської ради від 25.03.2015 №3476 (далі - Положення), та Витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Витяг). 
Пунктом 3.7 Положення встановлено, що юридичне управління представляє в установленому законодавством порядку інтереси територіальної громади міста Кривого Рогу в особі міської ради, її виконавчих органів та міського голови в судових інстанціях, інших органах у межах наданих повноважень. Управління очолює начальник, який представляє інтереси міської ради у судах різних інстанцій (пп. 5.5.4 п. 5.5 Положення). Він же забезпечує виконання доручень міського голови та його заступників (пп. 5.5.2 п. 5.5 Положення). 
Згідно із наданого витягу ОСОБА_8. може вчиняти дії від імені юридичної особи, у тому числі підписувати договори тощо (відповідальний за представництво інтересів Криворізької міської територіальної громади в особі Криворізької міської ради, виконавчого комітету Криворізької міської ради в установленому законодавством порядку та участь у судових справах у порядку самопредставництва, з правом підпису відповідних документів)) - представник. 
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 20.11.2024 у справі № 910/16580/23 виснувала про те, через яких осіб можливе самопредставництво юридичної особи, а також про те, що, окрім керівника і члена виконавчого органу, такими особами можуть бути також інші особи, уповноважені діяти від імені юридичної особи відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), вказавши, що особа, через яку юридична особа діє на засадах самопредставництва, має підтвердити суду цей свій статус, зокрема шляхом подання документів, вказаних у частині третій статті 56 ГПК України [статут, положення, трудовий договір (контракт)]. Водночас, якщо відповідні відомості щодо особи, яка має право вчиняти дії від імені юридичної особи на засадах самопредставництва, внесені до Єдиного державного реєстру, ці відомості є офіційним та достатнім підтвердженням того, що юридична особа діє в суді через певну особу на засадах самопредставництва (з урахуванням відповідних обмежень повноважень, якщо такі є). Отже, за наявності інформації щодо такої особи в Єдиному державному реєстрі, у разі подання її суду, відсутності стосовно цього спору, про який повідомлено суду, підстави додатково підтверджувати ці повноваження документами, які за своїм змістом є тими, що визначені частиною третьою статті 56 ГПК України, - статутом, положенням, трудовим договором (контрактом) - відсутні, оскільки суд може покладатись на відомості з Реєстру як на достовірні.
Згідно із частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист у спосіб, визначений у цій статті.
Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 01.12.2004 №18-рп/2004 поняття «порушене право», за захистом якого особа може звертатися до суду і яке вживається в низці законів України, має той самий зміст, що й поняття «охоронюваний законом інтерес». Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття «охоронюваний законом інтерес» означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним.
Тому гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб порушення, про яке стверджує позивач, було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У своїй практиці Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою («Перетяка та Шереметьєв проти України», рішення від 21.12.2010, § 33).
З огляду на вимоги статей 2, 5 Кодексу адміністративного судочинства України об`єктом судового захисту в адміністративному судочинстві є не будь-який законний інтерес, а порушений суб`єктом владних повноважень.
Для визначення інтересу, як об`єкта судового захисту в порядку адміністративного судочинства, окрім загальних ознак інтересу, він повинен містити спеціальні, визначені Кодексом адміністративного судочинства України. Якщо перша група ознак необхідна для віднесення тієї чи іншої категорії до інтересу, то друга - дозволяє кваліфікувати такий інтерес як об`єкт судового захисту в адміністративному судочинстві.
Верховний Суд у своїй практиці неодноразово застосовував критерії, які дозволяють виявити наявність або відсутність охоронюваного законом інтересу в особи, яка звертається за судовим захистом. Судовому захисту в адміністративному судочинстві підлягає законний інтерес, який:
- має правовий характер, тобто перебуває у сфері правового регулювання, але виходить за межі суб`єктивного права;
- пов`язаний з конкретним матеріальним або нематеріальним благом;
- є визначеним. Благо, на яке спрямоване прагнення, не може бути абстрактним або загальним. У позовній заяві або скарзі особа повинна зазначити, який саме її інтерес порушено та в чому він полягає;
- є персоналізованим (суб`єктивним). Тобто належить конкретній особі - позивачу або скаржнику;
- порушений суб`єктом владних повноважень.
Відтак у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України захист прав, свобод та інтересів осіб завжди є наступним, тобто, передбачає наявність встановленого судом факту їх порушення, при цьому, задоволенню підлягають лише ті вимоги, які відновлюють порушені права, свободи чи інтереси у сфері публічно-правових відносин.
Отже, право на судовий захист має лише та особа, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав, свобод чи інтересів. Тож для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право, свободу чи інтерес, і це право, свобода чи інтерес порушені відповідачем в момент здійснення ним оскаржуваних дій чи рішень.
Своєю чергою неодмінною ознакою порушення права особи є зміна стану її суб`єктивних прав та обов`язків, тобто припинення чи неможливість реалізації її права та/або виникнення додаткового обов`язку.
Водночас, позивач, вказуючи, що не продовження дії договорів пайової участі та паспортів прив`язки тимчасових споруд спричиняють погіршення становища підприємців під час дії воєнного стану не обґрунтовує, яким чином в іншій частині рішення порушує права позивача.
Аналізуючи наведені положення та доводи позивача, суд дійшов висновку, що п.п. 1-6.3., 7-23 спірного рішення не породжують для позивача юридичних наслідків, а тому немає обґрунтованих підстав вважати, що відповідач безпосередньо порушив права позивача, приймаючи рішення в цій частині.
Сама по собі незгода позивача з наданими відповідями відповідача не може бути підставою для висновку, що спірне рішення в цій частині є протиправним, та не може свідчити про існування між позивачем та відповідачем правових відносин, які потребують судового захисту.
Таким чином, з огляду на вищевикладене, ураховуючи обґрунтування заявлених позовних вимог, суд робить висновок про відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись ст. 243-245, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до відповідача 1: Криворізької міської ради (50101, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1 код ЄДРПОУ 33874388) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії - відмовити.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя С.В. Ніколайчук