ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
33601 , м. Рівне, вул. Яворницького, 59

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29 квітня 2026 року   Справа № 918/956/25 

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Маціщук А.В. ,  суддя Василишин А.Р. 
секретар судового засідання Першко А.А.
за участю представників сторін:
від позивача - не з`явився
від відповідача 1 - Вєлікова Т.М.
від відповідача 2 - не з`явився
прокурор - Немкович І.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги" на рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/956/25 (повний текст складено 09 лютого 2026 року, суддя Качур А.М.)
за позовом заступника керівника Сарненської окружної прокуратури
в інтересах держави в особі Дубровицької міської ради
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" (відповідач 1)
та до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради (відповідач 2)
про визнання недійсними додаткових угод №№6, 8-14 та стягнення коштів в сумі 322292,00 грн

ВСТАНОВИВ:
Заступник керівника Сарненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Дубровицької міської ради звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" (відповідач 1) та до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради (відповідач 2) про визнання недійсними додаткових угод №№6, 8-14 та стягнення коштів в сумі 322292,00 грн.
Рішенням Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/956/25 задоволено позов заступника керівника Сарненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Дубровицької міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" та до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради про визнання недійсними додаткових угод №№6, 8-14 та стягнення коштів в сумі 322292,00 грн.
Визнано недійсними додаткові угоди №6 від 17 червня 2024 року, №8 від 15 липня 2024 року, №9 від 12 серпня 2024 року, №10 від 16 вересня 2024 року, №11 від 14 жовтня 2024 року, №12 від 08 листопада 2024 року, №13 від 12 грудня 2024 року, №14 від 26 грудня 2024 року до договору №21210017 П-Т124 про постачання електричної енергії споживачу від 26 грудня 2023 року, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги".
Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" (04050, місто Київ, вул. Юрія Іллєнка, будинок 31, ідентифікаційний код 41916045) на користь Дубровицької міської ради (34100, Рівненська обл., Сарненський р-н, місто Дубровиця, вул.Воробинська, будинок 16, ідентифікаційний код 05390997) грошові кошти у сумі 322 292 (триста двадцять дві тисячі двісті дев`яносто два) грн. 00 коп.
Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" (04050, місто Київ, вул. Юрія Іллєнка, будинок 31, ідентифікаційний код 41916045) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, м. Рівне, вул. 16 липня 52, ідентифікаційний код 02910077) 16 946 (шістнадцять тисяч дев`ятсот сорок шість) грн. 38 коп. судового збору.
Присуджено до стягнення з Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради (34100, Рівненська обл., Сарненський р-н, місто Дубровиця, вул.Воробинська, будинок 180, ідентифікацфйний код 01999788) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, м. Рівне, вул. 16 липня 52, ідентифікаційний код 02910077) 12 112 (дванадцять тисяч сто дванадцять) грн. 00 коп. судового збору.
Місцевий господарський суд дійшов висновку, що додаткові угоди №№ 6, 8– 14 до договору про постачання електричної енергії споживачу №21210017 П-Т124 від 26 грудня 2023 року укладені з порушенням вимог пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та пункту 19 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022 року, оскільки зміна ціни за одиницю товару була здійснена без належного документального підтвердження коливання ціни на ринку, а фактичне збільшення ціни електричної енергії перевищило допустимі межі та призвело до безпідставного витрачання бюджетних коштів. Встановивши, що внаслідок укладення спірних додаткових угод ТОВ "Київські Енергетичні Послуги" безпідставно отримало від КНП "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради кошти у сумі 322 292,00 грн, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність правових підстав для визнання зазначених додаткових угод недійсними та стягнення з відповідача 1 на користь позивача вказаної суми коштів.
Не погоджуючись із вказаним рішенням суду першої інстанції, Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги" звернулося до апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/956/25 повністю і ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" зазначає, що рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, без повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи, з порушенням принципів змагальності сторін, рівності учасників процесу та належної оцінки доказів, передбачених статтями 2, 13, 74, 86 Господарського процесуального кодексу України. 
Апелянт вказує, що прокурор не мав правових підстав для здійснення представництва інтересів держави у цій справі, оскільки контроль у сфері публічних закупівель законодавством покладений на спеціально уповноважені органи державного фінансового контролю, а не на органи прокуратури. На думку скаржника, прокуратура фактично підмінила собою органи контролю у сфері закупівель, здійснивши не передбачене законом "опрацювання інформації" з веб-порталу Prozorro, що має ознаки забороненого загального нагляду та суперечить статті 19 Конституції України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі".
Крім того, апелянт зазначає, що спірні додаткові угоди були укладені правомірно та документально підтверджено, оскільки сторони керувалися підпунктом 7 пункту 19 Особливостей, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022 року, який є спеціальною нормою на період дії воєнного стану та не містить 10-відсоткового обмеження щодо зміни ціни. Зміна ціни здійснювалася відповідно до погодженого сторонами формульного механізму із застосуванням середньозваженої ціни електричної енергії на ринку "на добу наперед", а також з урахуванням регульованої складової - тарифу на передачу електричної енергії, встановленого НКРЕКП, що виключає довільне визначення ціни постачальником.
Також скаржник вважає помилковим висновок суду щодо застосування наслідків недійсності правочину, оскільки суд першої інстанції, визнавши додаткові угоди недійсними, фактично поклав усі негативні наслідки виключно на постачальника, не застосувавши двосторонню реституцію відповідно до статті 216 Цивільного кодексу України. Апелянт наголошує, що за недійсним правочином кожна сторона повинна повернути іншій усе одержане, а суд не вирішив питання повернення споживачем отриманої електричної енергії чи відшкодування її вартості, чим порушив принципи справедливості, рівності сторін та правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 18 вересня 2024 року у справі №918/1043/21. 
Окремо апелянт звертає увагу на те, що законодавство не визначає вичерпного переліку документів для підтвердження коливання ціни на ринку, а тому сторони правомірно погодили у договорі використання даних ДП "Оператор ринку" та довідок ДП "Держзовнішінформ" як належного підтвердження зміни середньозважених цін на РДН. На переконання скаржника, суд першої інстанції безпідставно відхилив ці докази та дійшов помилкового висновку про відсутність належного документального підтвердження підстав для укладення додаткових угод.
Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 09 березня 2026 року у справі №918/956/25 залишено без руху апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги" на рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/956/25. Запропоновано скаржнику усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 (десяти) днів із дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху шляхом подання заяви про усунення недоліків апеляційної скарги до якої долучити докази сплати судового збору у розмірі 34870,05 грн та докази направлення копії апеляційної скарги Сарненській окружні прокуратурі.
18 березня 2026 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги" надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено платіжну інструкцію №4418852 від 26 лютого 2026 року про сплату 43 587,57 грн. судового збору, та докази направлення копії апеляційної скарги Сарненській окружні прокуратурі.
Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 23 березня 2026 року у справі №918/956/25 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги" на рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/956/25. Розгляд апеляційної скарги призначено на "29" квітня 2026 р. об 11:20 год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33601, м. Рівне, вул. Яворницького, 59, у залі судових засідань №2.
07 квітня 2026 року через систему "Електронний суд" ЄСІТС від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" Вєлікової Тетяни Михайлівни надійшла заява про участь у судовому засіданні у справі №918/956/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 08 квітня 2026 року у справі №918/956/25 задоволено заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" Вєлікової Тетяни Михайлівни про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
29 квітня 2026 року від Керівника Сарненської окружної прокуратури надійшов відзив на апеляційну скаргу ТОВ "Київські енергетичні послуги", відповідно до якого прокурор вважає оскаржуване рішення законним та обґрунтованим, прийнятим у повній відповідності до норм матеріального та процесуального права, відтак в задоволенні апеляційної скарги просить відмовити, а судове рішення у справі залишити без змін.
В судовому засіданні представник відповідача 1 та прокурор повністю підтримали вимоги і доводи, викладені відповідно в апеляційній скарзі та у відзиві на неї.
Представники позивача та відповідача 2 в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином.
Колегія суддів, заслухавши пояснення представника відповідача 1 та прокурора, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши надану судом юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, вважає, що у задоволенні вимог апеляційної скарги слід відмовити, рішення місцевого господарського суду - залишити без змін.
При цьому колегія суддів виходила з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, за результатами проведеної закупівлі у формі відкритих торгів UA-2023-11-17-012353-а за предметом закупівлі: Електрична енергія, код 09310000-5 - Електрична енергія за ДК 021:2015 Єдиного закупівельного словника, 26 грудня 2023 року між Товариством з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" (відповідач 1/постачальник) та Комунальним некомерційним підприємством "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради (відповідач 2/споживач) був укладений договір про постачання електричної енергії споживачу №21210017 П-Т124, відповідно до предмету якого постачальник зобов`язується постачати споживачу у 2024 році електричну енергію, код 09310000-5 - Електрична енергія за ДК 021:2015 Єдиного закупівельного словника (далі - електрична енергія / товар / електроенергія), а споживач зобов`язується прийняти та оплатити електричну енергію на умовах цього договору.
Умови цього договору розроблені відповідно до Закону України "Про публічні закупівлі" з урахуванням особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, що затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178 та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ).
Відповідно до пункту 2.2 договору, очікувані договірні обсяги закупівлі електричної енергії за цим договором становлять 300 000 кВт* год та визначені в додатку 1 до договору.
Згідно з умовами пункту 5.1 договору, загальна вартість цього договору становить 1 292 029.99 грн. 
Відповідно до пункту 5.7 договору, не пізніше 5-го числа, наступного за звітним, постачальником складається акт приймання передачі електричної енергії, формується рахунок на оплату електричної енергії та протягом 10 (десяти) робочих днів надається споживачу. Споживач зобов`язаний розглянути та підписати вказаний акт у строк, що не перевищує 5 (п`ять) робочих днів або дати вмотивовану відмову від підписання такого акту, у цей же строк.
Згідно з умовами пункту 5.8 договору, фактично спожитий обсяг електричної енергії у кожному розрахунковому періоді визначається згідно з даними приладів обліку та фіксується в акті прийому - передачі та рахунку. Оплата проводиться за умови наявності фінансування протягом 5 робочих днів з моменту виставлення рахунку та надання акта прийому передачі, але не пізніше 20-го дня місяця, наступного за розрахунковим періодом (місяцем).
Відповідно до умов пункту 3.3 договору, постачальник за цим договором не має права вимагати у споживача будь-якої іншої плати за постачання електричної енергії, крім передбаченої умовами цього договору.
Пунктом 13.1 договору установлено, що зміни до договору про закупівлю можуть вноситись у випадках, зазначених у цьому договорі та оформляються у письмовій формі шляхом укладення додаткової угоди.
Відповідно до пункту 13.2 договору, пропозицію щодо внесення змін до договору може зробити кожна із сторін договору.
Водночас пунктом 13.3 договору визначено, що пропозиція щодо внесення змін до договору має містити обґрунтування необхідності внесення таких змін договору і виражати намір особи, яка її зробила, вважати себе зобов`язаною у разі її прийняття. Обмін інформацією щодо внесення змін до договору здійснюється у письмовій формі шляхом взаємного листування.
Відповідно до пункту 14.6.2 договору, істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.
Сторони протягом дії цього договору вносять зміни у договір в частині ціни за одиницю товару у разі коливання ціни товару на ринку. В такому випадку постачальник письмово звертається до споживача щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідкою(ами) (завіреними копіями довідок) компетентного органу, а саме Рівненської торгово-промислової палати України або ДП "Держзовнішінформ", або ДП "Укрпромзовнішекспертиза" чи іншого погодженого сторонами органу щодо величини коливання на ринку. В письмовому зверненні постачальник наводить посилання на зміни в нормативно-правових актах щодо формування ціни або умов постачання електричної енергії, на підставі яких вносяться зміни, підтвердження того, що постачальник поніс збитки та що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару (електричної енергії) на момент подання постачальником тендерної пропозиції)
Відповідно до пункту 14.6.7 договору, істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти; зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни. Сторони вносять відповідні зміни в разі зміни регульованих цін (тарифів) на передачу та/ або розподіл електричної енергії.
Згідно з умовами пунктів 1.1, 1.2 комерційної пропозиції, яка є додатком №5 до договору, на момент укладення договору ціна становить 5,16812 грн./кВт* год з ПДВ (4,30677 грн./кВт* год без ПДВ).
Сторони протягом дії цього договору вносять зміни у договір в частині ціни за одиницю товару у разі коливання ціни товару на ринку. В такому випадку Постачальник письмово звертається до споживача щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідкою(ами) (завіреними копіями довідок) компетентного органу, а саме Рівненської торгово-промислової палати України або ДП "Держзовнішінформ", або ДП "Укрпромзовнішекспертиза" чи іншого погодженого сторонами органу щодо величини коливання на ринку. В письмовому зверненні постачальник наводить посилання на зміни в нормативно-правових актах щодо формування ціни або умов постачання електричної енергії, на підставі яких вносяться зміни доповнення в Порядок визначення та зміни ціни постачання електричної енергії, підтвердження того, що постачальник поніс збитки та що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару (електричної енергії) на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Додатковою угодою №1 від 28 грудня 2023 року сторони погодили доповнити договір додатками 4, 4.1, 5.
Додатковою угодою №2 від 15 січня 2024 року сторони погодили доповнити пункт 5.1 договору.
26 лютого 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Додатковою угодою №3 від 27 лютого 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, у січні 2024 р. за ціною, що становить 4.35024 грн/кВт*год (без ПДВ)".
01 березня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Додатковою угодою №4 від 11 березня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт* год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, у лютому 2024 року за ціною, що становить 3,86418 грн/кВт*год без ПДВ".
Додатковою угодою №5 від 9 квітня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступ пій редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, у березні 2024 року за ціною, що становить 3,68513 грп/кВт*год (без ПДВ)".
31 травня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як підставу для укладення додаткової угоди постачальник вказав пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2. комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178".
В період з 01 травня 2024 року до 31 травня 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з квітнем 2024 року на 26,64%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у квітні - травні 2024 року.
Додатковою угодою №6 від 17 червня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціпу за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступ пій редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 4,81752 грп/кВт*год (без ПДВ)".
Додатковою угодою №6а від 17 червня 2024 року сторони погодили додаток 1 до договору.
Додатковою угодою №7 від 17 травня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 3.92937 грн/кВт*год (без ПДВ)".
01 липня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як на підставу для укладення додаткової угоди постачальник послався на пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2 комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178".
У період з 01 червня 2024 року до 30 червня 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з травнем 2024 року на 27,98%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у травні - червні 2024 року.
Додатковою угодою №8 від 15 липня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 5,99898 грн/кВт*год (без ПДВ)".
01 серпня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як на підставу для укладення додаткової угоди постачальник послався на пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2 комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178".
У період з 01 липня 2024 року до 31 липня 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з червнем 2024 року на 10,43%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у червні - липні 2024 року.
Додатковою угодою №9 від 12 серпня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 6,56271 грн/кВт*год (без ПДВ)".
02 вересня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як на підставу для укладення додаткової угоди постачальник послався на пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2 комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178".
У період з 01 серпня 2024 року до 31 серпня 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з липнем 2024 року на 3,83%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у липні - серпні 2024 року.
Додатковою угодою №10 від 16 вересня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 6,33420 грн/кВт*год без ПДВ)".
01 жовтня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як на підставу для укладення додаткової угоди постачальник послався на пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2 комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178".
У період з 01 вересня 2024 року до 30 вересня 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з серпнем 2024 року на 1,30%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у серпні - вересні 2024 року.
Додатковою угодою №11 від 14 жовтня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 6,25976 грн/кВт*год без ПДВ".
04 листопада 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як на підставу для укладення додаткової угоди постачальник послався на пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2 комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178".
У період з 01 жовтня 2024 року до 31 жовтня 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з вереснем 2024 року на 0,07%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у вересні - жовтні 2024 року.
Додатковою угодою №12 від 08 листопада 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 6,25557 грн/кВт*год без ПДВ".
02 грудня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як на підставу для укладення додаткової угоди постачальник послався на пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2 комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178".
У період з 01 листопада 2024 року до 30 листопада 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з листопадом 2024 року на 1,63%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у жовтні - листопаді 2024 року.
Додатковою угодою №13 від 12 грудня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 6,16305 грн/кВт*год без ПДВ".
16 грудня 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" звернулось до Комунального некомерційного підприємство "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради з листом - пропозицією про укладення додаткової угоди.
Як на підставу для укладення додаткової угоди постачальник послався на пункт 14.6.2, розділу 14 договору та пункту 1.2 комерційної пропозиції.
Вказує, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна даних оптових цін на РДН за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією ДП "Оператор ринку", які викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Internet https://www.oree.com.ua, і це с безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року № 1178".
У період з 01 грудня 2024 року до 15 грудня 2024 року середньозважений показник вартості електричної енергії на РДН збільшився в порівнянні з листопадом 2024 р. на 10,99%.
До пропозиції долучений лист ДП "Держзовнішінформ" про середньозважені ціни РДН ОЕС у листопаді - грудні 2024 року.
Додатковою угодою №14 від 26 грудня 2024 року сторони, керуючись частиною 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та з урахуванням підпункту 2 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості), затверджених ПКМУ від 12 жовтня 2022 року №1178, погодили внести зміни до договору та додатків до договору, що містять інформацію про ціну за одиницю (грн/кВт*год), та викласти ціну за одиницю в наступній редакції: "Споживач розраховується з постачальником за фактично спожиту електричну енергію, за ціною, що становить 6,77516 грн/кВт*год без ПДВ".
На виконання договору Товариством з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" поставлено Комунальному некомерційному підприємству "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради згідно з актом №21210017/1/1 за січень 2024 року - 17 558 кВт/год на суму 91 657,81 грн, які сплачені відповідно до платіжної інструкції №3 від 27 лютого 2024 року; згідно з актом №21210017/2/1 за лютий 2024 року від 12 березня 2024 року - 16 664 кВт/год на суму 77 271,23 грн, сплачені відповідно до платіжної інструкції №5 від 12 березня 2024 року; згідно з актом №21210017/3/1 за березень 2024 року від 11 квітня 2024 року - 17 295 кВт/год на суму 76 481,20 грн, сплачені відповідно до платіжної інструкції №10 від 11 квітня 2024 року; згідно з актом №21210017/4/1 за квітень 2024 року від 13 травня 2024 року - 20 053 кВт/год на суму 94 554,78 грн з ПДВ, сплачені відповідно до платіжної інструкції №12 від 15 травня 2024 року; згідно з актом №21210017/5/1 за травень 2024 року від 10 червня 2024 року - 17 837 кВт/год на суму 103 116,13 грн, сплачені відповідно до платіжної інструкції №13 від 10 червня 2024 року; згідно з актом №21210017/6/1 за червень 2024 року від 10 липня 2024 року - 11 059 кВт/год на суму 79 611,26 грн, сплачені відповідно до платіжних інструкцій №15 від 11 липня 2024 року та №8241 від 12 липня 2024 року; згідно з актом №21210017/7/1 за липень 2024 року від 15 серпня 2024 року - 14 929 кВт/год на суму 117 569,64 грн, сплачені відповідно до платіжної інструкції №16 від 16 серпня 2024 року; згідно з актом №21210017/8/1 за серпень 2024 року від 09 вересня 2024 року - 13 795 кВт/год на суму 104 856,35 грн, сплачені відповідно до платіжної інструкції №17 від 10 вересня 2024 року; згідно з актом №21210017/9/1 за вересень 2024 року від 14 жовтня 2024 року - 11 784 кВт/год на суму 88 518,01 грн, сплачені відповідно до платіжної інструкції №19 від 15 жовтня 2024 року; згідно з актом №21210017/10/1 за жовтень 2024 року від 18 листопада 2024 року - 15 133 кВт/год на суму 113 598,65 грн, сплачені відповідно до платіжної інструкції №22 від 18 листопада 2024 року; згідно з актом №21210017/11/1 за листопад 2024 року від 09 грудня 2024 року - 19 398 кВт/год на суму 143 461,02 грн, сплачені відповідно до платіжних інструкцій №25 від 11 грудня 2024 року та №9101 від 13 грудня 2024 року; згідно з актом №21210017/12/1 за грудень 2024 року від 27 грудня 2024 року - 18 050 кВт/год на суму 146 749,97 грн з ПДВ, сплачені відповідно до платіжної інструкції №9228 від 27 грудня 2024 року.
Прокурор вказує, що всього Товариством з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" було поставлено Комунальному некомерційному підприємству "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради 193 555 кВт*год електричної енергії на загальну суму 1 237 446,05 грн, однак додаткові угоди №6 від 17 червня 2024 року, №8 від 15 липня 2024 року, №9 від 12 серпня 2024 року, №10 від 16 вересня 2024 року, №11 від 14 жовтня 2024 року, №12 від 08 листопада 2024 року, №13 від 12 грудня 2024 року та №14 від 26 грудня 2024 року до договору про постачання електричної енергії укладені з порушенням вимог Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022 року, а також положень Закону України "Про публічні закупівлі", у зв`язку з чим підлягають визнанню недійсними в судовому порядку, а безпідставно сплачені на їх виконання кошти - стягненню з відповідача.
Сарненською окружною прокуратурою на виконання вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" листом №53/1-529вих-25 від 11 вересня 2025 року повідомлено Дубровицьку міську раду Сарненського району Рівненської області про встановлені порушення при укладенні Комунальним некомерційним підприємством "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради додаткових угод до договору про постачання електричної енергії, а також про наявність підстав для вжиття заходів щодо захисту інтересів держави у зв`язку з безпідставним витрачанням бюджетних коштів.
Як убачається зі змісту відповіді Дубровицької міської ради №07-1471/03-41/25 від 25 вересня 2025 року, орган місцевого самоврядування повідомив про невжиття заходів претензійно-позовного характеру щодо оспорення додаткових угод та повернення надмірно сплачених коштів, у зв`язку з чим прокурор звернувся до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Дубровицької міської ради відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру".
Надаючи в процесі апеляційного перегляду оцінку обставинам справи в їх сукупності, колегія суддів зазначає наступне.

Щодо звернення прокурора в інтересах держави в особі Дубровицької міської ради.
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді встановлені у Законі України "Про прокуратуру", частина третя статті 23 якого визначає, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
Відповідно до абзаців першого - третього частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Згідно із частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
Відповідно до абзацу другого частини п`ятої статті 53 ГПК України у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 826/13768/16, від 05 березня 2020 року у справі №9901/511/19, від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18, від 06 липня 2021 року у справі №911/2169/20, від 21 червня 2023 року у справі № 905/1907/21).
Частини третя та четверта Закону України "Про прокуратуру" серед іншого встановлюють умови, за яких прокурор може виконувати субсидіарну роль із захисту інтересів держави за наявності органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (орган, уповноважений здійснювати функції держави у спірних правовідносинах).
Встановлена цим Законом умова про необхідність звернення прокурора до компетентного органу перед пред`явленням позову спрямована на те, аби прокурор надав органу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18). За позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.
Тобто визначений частиною четвертою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" обов`язок прокурора перед зверненням з позовом звернутись спершу до компетентного органу стосується звернення до органу, який надалі набуде статусу позивача. У цій статті не йдеться про досудове врегулювання спору, і, відповідно, вона не покладає на прокурора обов`язок вживати заходів з такого врегулювання шляхом досудового звернення до суб`єкта, якого прокурор вважає порушником інтересів держави і до якого як до відповідача буде звернений позов.
Іншими словами, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2019 року у справі № 826/13768/16, від 15 січня 2020 року у справі № 698/119/18, від 11 лютого 2020 року у справі № 922/614/19, від 28 вересня 2022 року у справі № 483/448/20, від 08 листопада 2023 року у справі № 607/15052/16-ц).
У категорії спорів щодо визнання недійсними договорів, укладених у межах публічних закупівель, пред`явлення прокурором позову в інтересах осіб, уповноважених державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, має ґрунтуватися на визначенні того, яка саме особа є суб`єктом, що має безпосередній інтерес у захисті державних фінансових ресурсів та в належному виконанні договірних зобов`язань відповідно до положень Закону України "Про публічні закупівлі" (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12 березня 2025 року у справі №924/524/24).
Закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатись з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них (див. постанову об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18 червня 2021 року у справі №927/491/19, постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19 серпня 2020 року у справі №923/449/18, від 25 лютого 2021 року у справі №912/9/20, від 25 червня 2024 року у справі №918/760/23, від 01 жовтня 2024 року у справі №918/778/23, від 20 лютого 2025 року у справі №910/16372/21).
У справі, яка розглядається, прокурор, обґрунтовуючи звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Дубровицької міської ради, зазначив, що укладення додаткових угод до договору всупереч вимогам чинного законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання вимог законодавства у цій сфері становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора. Крім того, використання бюджетних коштів з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу системи бюджетного фінансування, що, в свою чергу, завдає шкоду інтересам держави. Звернення прокурора до суду з вказаною позовною заявою має важливе значення для зміцнення правопорядку в сфері здійснення публічних закупівель і захисту економічної конкуренції та додержання всіма учасниками цих суспільних відносин принципу законності тощо. Тобто прокурор обґрунтовує порушення інтересів держави укладенням відповідачами оспорюваних додаткових угод усупереч вимогам чинного законодавства та інтересам держави, що призвело до безпідставної зміни істотних умов договору, зростання ціни за одиницю товару і зменшення обсягу постачання та, відповідно, надмірної сплати бюджетних коштів..
Сільські, селищні, міські ради відповідно до статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності, зокрема, коштів місцевого бюджету.
Згідно зі статтею 17 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.
Відповідно до Статуту, затвердженого рішення Дубровицької міської ради №1330 від 23 травня 2024 року, КНП "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради є закладом охорони здоров`я – комунальним унітарним некомерційним підприємством, що надає послуги вторинної (спеціалізованої) медичної допомоги будь-яким особам в порядку та на умовах, встановлених законодавством України та Статутом.
Разом з тим, Засновником, Власником та органом управління майна Підприємства є Дубровицька міська територіальна громада в особі Дубровицької міської ради.
Відповідно до пункту 5.1 розділу 5 Статуту, майно Підприємства є комунальною власністю і закріплюється за ним на праві оперативного управління. Майно Підприємства становлять необоротні та оборотні активи, основні засоби та грошові кошти, а також інші цінності, передані йому Власником (тобто Дубровицькою міською радою), вартість яких відображається у самостійному балансі Підприємства.
Пунктом 7.1 Статуту передбачено, що управління підприємством здійснює Засновник (власник) – Дубровицька міська рада.
З огляду на викладене, Дубровицька міська рада Сарненського району Рівненської області є органом, уповноваженим державою на здійснення функцій управління майном Комунального некомерційного підприємства "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради та забезпечує контроль за ефективністю використання бюджетних коштів цим підприємством. Відносини між Дубровицькою міською радою та зазначеним комунальним некомерційним підприємством характеризуються підконтрольністю, підзвітністю та підпорядкованістю останнього відповідному органу місцевого самоврядування.
Тобто, наслідком порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі" в спірних правовідносинах є нераціональне використання коштів підприємством, підпорядкованим і підзвітним саме Дубровицькій міській раді.
За твердженням прокурора, внаслідок неправомірного підвищення цін на електричну енергію на підставі оспорюваних додаткових угод територіальна громада, інтереси якої представляє міська рада, була позбавлена можливості отримати електричну енергію у необхідній кількості, водночас сплачуючи значні кошти з місцевого бюджету за набагато менші обсяги придбаного товару, що в свою чергу зумовило надмірну сплату коштів у сумі 322292 грн.
Водночас суд першої інстанції встановив, що Сарненською окружною прокуратурою на виконання вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" листом №53/1-529вих-25 від 11 вересня 2025 року повідомлено Дубровицьку міську раду Сарненського району Рівненської області про встановлені порушення при укладенні Комунальним некомерційним підприємством "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради додаткових угод до договору про постачання електричної енергії, а також про наявність підстав для вжиття заходів щодо захисту інтересів держави у зв`язку з безпідставним витрачанням бюджетних коштів.
Як убачається зі змісту відповіді Дубровицької міської ради №07-1471/03-41/25 від 25 вересня 2025 року, орган місцевого самоврядування повідомив про невжиття заходів претензійно-позовного характеру щодо оспорення додаткових угод та повернення надмірно сплачених коштів, у зв`язку з чим прокурор звернувся до суду з даним позовом в інтересах держави в особі Дубровицької міської ради відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру".
За таких обставин підставою для реалізації прокурором представницьких функцій стала пасивна поведінка органу місцевого самоврядування як розпорядника бюджетних коштів, за рахунок яких здійснювалася оплата електричної енергії за спірним договором.
Доводи апелянта про відсутність підстав для звернення прокурора до суду з огляду на наявність повноважень органів державного фінансового контролю щодо реагування на порушення у сфері публічних закупівель колегія суддів також відхиляє як безпідставні.
Так, дійсно, питання моніторингу процедури закупівлі врегульовано статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідно до якої центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи здійснюють моніторинг процедур закупівель під час їх проведення, укладення договору та його виконання.
Водночас, як встановлено судом, про порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, допущені під час укладення додаткових угод до договору постачання електричної енергії, прокурору стало відомо вже після фактичного виконання сторонами умов договору. За таких обставин, з урахуванням завершення строку дії договору на момент виявлення порушень, підстави для здійснення органами Держаудитслужби моніторингу відповідної закупівлі були відсутні.
Крім того, повноваження органів державного фінансового контролю на звернення до суду є похідними від результатів здійсненого ними контролю та виявлення порушень. У випадку, коли такий контроль не здійснювався і відповідні порушення не встановлювалися цим органом, підстави для реалізації ним права на звернення до суду відсутні. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21 березня 2019 року у справі №912/898/18.
Також Велика Палата Верховного Суду у справі №824/753/16-а звернула увагу на відсутність у органів Держаудитслужби універсального права на звернення до суду поза межами визначених законом повноважень, зокрема щодо стягнення коштів із непідконтрольних установ.
Водночас, як зазначено у постанові Верховного Суду від 18 червня 2021 року у справі №927/491/19, закон не зобов`язує прокурора звертатися до суду в інтересах усіх можливих органів, уповноважених на захист інтересів держави у відповідних правовідносинах, а достатнім є звернення в інтересах хоча б одного з них.
За таких обставин посилання апелянта на те, що захист інтересів держави у спірних правовідносинах мав здійснюватися виключно органами державного фінансового контролю, не спростовує наявності у прокурора передбачених законом підстав для звернення до суду та є необґрунтованим.
Крім того, сам по собі аналіз прокурором інформації, розміщеної у відкритому доступі на веб-порталі уповновженого органу з питань закупівель Prozorro, не свідчить про здійснення забороненого законом загального нагляду, а є способом виявлення можливого порушення інтересів держави з метою вирішення питання щодо наявності підстав для реалізації представницьких повноважень, передбачених статтею 23 Закону України "Про прокуратуру".

Щодо суті спору.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначено Законом України "Про публічні закупівлі" №922-VIII (тут і надалі - у редакції, чинній станом на час укладення договору про закупівлю та оспорюваних додаткових угод до нього).
Відповідно до частини четвертої статті 3 Закону № 922-VIII відносини, пов`язані зі сферою публічних закупівель, регулюються виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом.
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 1 цього Закону договір про закупівлю визначається як господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього урегульовані статтею 41 Закону № 922-VIII, частиною першою якої визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно із частиною першою статті 652 Цивільного кодексу України разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Частиною четвертою статті 41 Закону № 922-VIII визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
За загальним правилом істотні умови договору про закупівлю, однією з яких є ціна товару, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі (частина п`ята статті 41 Закону № 922-VIII). Однак зазначена норма передбачає випадки, коли допустима зміна істотних умов договору про закупівлю.
У спірних правовідносинах договір про закупівлю та оспорювані додаткові угоди до нього були укладені у період дії положень норм частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII у редакції Закону № 1530-ІХ.
Щодо застосування пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ).
Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку в разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
24 січня 2024 року Велика Палата Верховного Суду прийняла постанову у справі №922/2321/22, в якій вирішувалось питання про те, чи дозволяють норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) збільшувати ціну товару більш ніж на 10 % від початково встановленої ціни в договорі про закупівлю.
У пунктах 88-90 наведеної постанови Велика Палата Верховного Суду виснувала, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у разі зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, у порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинне перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
Такий правовий висновок неодноразово також був викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11 квітня 2024 року у справі № 922/433/22, від 01 жовтня 2024 року у справі № 918/779/23, від 06 лютого 2025 року у справі № 910/5182/24, від 18 лютого 2025 року у справі № 925/889/23 тощо, де інтерпретовано та застосовано положення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII як імперативну норму, яка визначає верхню межу дозволеного відсоткового збільшення ціни за одиницю товару - не більше 10 % від ціни товару, погодженої сторонами в договорі про закупівлю.
Отже, згідно з положеннями пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону №922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) зміна ціни в договорі закупівлі допускається за таких умов: -збільшення ціни за одиницю товару до 10 %; збільшення ціни має бути пропорційне збільшенню ціни цього товару на ринку в разі коливання його ціни на ринку; така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; -така зміна може відбуватися не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю; обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
До того ж застосована законодавцем при формулюванні цієї норми конструкція "не частіше ніж один раз на 90 днів" фактично надає можливість вносити зміни до ціни товару неодноразово, але лише в межах дозволеного відсоткового збільшення ціни за одиницю товару - не більше 10 %.
Законом № 1530-ІХ внесено зміни до Закону № 922-VIII (у редакції Закону № 114-ІХ) та викладено пункт 2 частини п`ятої статті 41 цього Закону в такій редакції: "Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії".
Внесеними Законом № 1530-IX змінами у першому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII слова "підписання договору про закупівлю" замінені словами "підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару", а друге речення після слів "дизельного пального" доповнено словом "природного". Ці зміни полягали, зокрема, у корегуванні обмеження щодо мінімального 90-денного строку змін до ціни за одиницю товару після підписання договору про закупівлю. Водночас порогове значення у 10 % залишилося незмінним і застосовується й надалі.
Так, на відміну від норм пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIIIу редакції Закону № 114-ІХ, який урегульовував можливість збільшення ціни за одиницю товару не частіше ніж один раз на 90 днів лише з моменту підписання договору про закупівлю, положеннями цього пункту в редакції Закону № 1530-IX визначено, що строк зміни умов договору може відраховуватись як з моменту підписання договору, так і з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Тобто редакцією цієї норми законодавець передбачив лише можливість внесення зміни до ціни договору неодноразово: вперше - один раз у перші 90 днів з дня підписання договору; другий і подальші рази - один раз на 90 днів, які починаються з моменту останньої зміни ціни.
Додатково на підтвердження зазначеного свідчить зміст пояснювальної записки до проєкту Закону № 1530-IX (див. https://itd.rada.gov.ua/billinfo/Bills/pubFile/634356), згідно з якою метою його прийняття було завершити реформу органу оскарження у сфері публічних закупівель, що відповідно дозволяє стверджувати, що подібні зміни вочевидь не були спрямовані на те, щоб дозволити учасникам публічних закупівель (виконавцям) після підписання договору збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни товару, погодженої сторонами в договорі про закупівлю.
Іншими словами, зміни та доповнення до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, внесені Законом №1530-IX, стосуються лише встановлення альтернативного варіанта визначення моменту початку обчислення строку для зміни ціни за одиницю товару - 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю або 90 днів з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.
Проте пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII як у редакції, викладеній Законом №114-ІХ, так і в редакції, викладеній Законом № 1530-ХІ, однаково передбачено, що такі обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовуються у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Водночас положення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII у редакції Закону № 1530-ХІ не містять змін щодо максимально можливого збільшення розміру ціни за одиницю товару, погодженої сторонами договору закупівлі, визначеної попередньою редакцією цієї норми на рівні не більше 10 %. У будь-якому випадку загальний розмір збільшення ціни не може перевищувати 10 % ціни, встановленої в договорі закупівлі.
Філологічне тлумачення пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII свідчить, що зміна істотних умов договору про закупівлю після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі допускається лише у випадках, прямо передбачених цією нормою. Одним із цих випадків є збільшення ціни товару, але за умови, що таке збільшення не може перевищувати нормативно визначеного відсоткового значення суми, встановленої в договорі про закупівлю, яке у пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII унормовано на рівні не більше 10 %.
До того ж визначене законодавцем відсоткове значення обмеження суми є граничним (пороговим) і відповідний ліміт зміни ціни слід враховувати при кожному внесенні змін до договору про закупівлю, а не застосовувати щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Іншими словами, це означає, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору (у разі коливання ціни товару на ринку) не може перевищувати нормативно закріпленого 10 % значення для зміни ціни, визначеної в договорі про закупівлю.
Отже, норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII визначають правила внесення змін до договору про закупівлю без проведення нової процедури закупівлі, зокрема, надаючи можливість внесення цих змін у разі збільшення ціни товару, однак за умови, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору не повинне перевищувати нормативно визначеного граничного (порогового) відсоткового значення суми, визначеної в договорі про закупівлю, а не застосовуватися щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Такі послідовні зміни не повинні спрямовуватися на ухиляння від виконання положень цієї норми Закону № 922-VIII.
Інший підхід до розуміння положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, який передбачає щоразу з кожним внесення змін можливість збільшення ціни договору до 10 %, тобто можливість необмеженого збільшення ціни (понад 10 % ціни договору закупівлі) при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі, адже відкриває шлях до маніпулювання учасниками загальною вартістю пропозицій, внаслідок чого відкривається можливість під час процедури усунути конкурентів, запропонувавши найнижчу ціну, та після укладення договору підвищити ціну до рівня економічно обґрунтованої.
Укладення додаткових угод до договору про закупівлю щодо зміни ціни на товар із урахуванням подібного підходу спотворюватиме результати торгів та зводитиме нанівець економію, яку було отримано під час підписання договору, та, як наслідок, робитиме результат закупівлі невизначеним й зумовлюватиме неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 5 Закону № 922-VIII.
Окрім того, збільшення ціни може призвести до того, що кількість товарів настільки зменшиться, що виконання договору закупівлі в такому обсязі не відповідатиме господарській меті укладення замовником договору закупівлі.
До того ж застосування підходу, який передбачає можливість збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку, у разі коливання ціни цього товару, спотворюватиме принцип добросовісної конкуренції серед учасників.
Велика Палата Верховного Суду з урахуванням наведеного вище аналізу нормативного припису пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, беручи до уваги усталену та послідовну судову практику, у своїй постанові від 21 листопада 2025 року у справі №920/19/24 вказала, що зміна тлумачення зазначеної норми та запровадження протилежного підходу щодо можливості неодноразового збільшення ціни товару на 10 % при кожному внесенні змін до договору про закупівлю більше нагадує власне зміну цієї норми та, як наслідок, порушуватиме принцип правової визначеності.
Ураховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 21 листопада 2025 року у справі №920/19/24 вказала, що зміна умов договору про закупівлю щодо збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10% не допускається, зокрема, у випадку закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії. Внесені зміни Законом № 1530-ІХ до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не стосуються встановленої первісною редакцією цього Закону заборони збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 %, в тому числі і при здійсненні закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Виняток з обмежень, викладений в останньому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, повинен тлумачитися суто буквально, а тому він стосується лише строків зміни ціни за одиницю товару у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (дотримання умови про зміну лише раз на 90 днів в цьому випадку не діє) і не визначає верхньої межі збільшення (зміни) ціни за одиницю товару.
Колегія суддів ураховує, що пунктом 3-7 розділу Х Перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 затверджені Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (надалі "Особливості".
Як правильно вказав місцевий господарський суд, в даному спорі до застосування не підлягає редакція підпункту 2 пункту 19 Особливостей в редакції Постанови КМ № 1067 від 01 вересня 2025 року, оскільки як договір, так і спірні додаткові угоди укладені до прийняття вказаної постанови, яка не має ретроспективної дії на правовідносини, які виникли до її прийняття.
Пунктом 19 Особливостей передбачено, що істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону;
9) зменшення обсягів закупівлі та/або ціни згідно з договорами про закупівлю робіт з будівництва об`єктів нерухомого майна відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 р. № 382 “Про реалізацію експериментального проекту щодо відновлення населених пунктів, які постраждали внаслідок збройної агресії Російської Федерації” (Офіційний вісник України, 2023 р., № 46, ст. 2466), якщо розроблення проектної документації покладено на підрядника, після проведення експертизи та затвердження проектної документації в установленому законодавством порядку.
У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених цим пунктом, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору про закупівлю відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей.
З дослідженого місцевим судом та перевіреного колегією суддів вбачається, що на підставу для укладення додаткових угод та зміни істотних умов у своїх листах, та укладених оспорюваних угодах сторони послалися на пункт 14.6.2 розділ 14 договору, пункт 1.2 комерційної пропозиції, підпункт 2 пункту 19 Особливостей.
Таким чином, твердження апелянта про те, що спірні додаткові угоди були укладені на підставі підпункту 7 пункту 19 Особливостей спростовуються матеріалами справи, а отже не заслуговують на увагу, адже всі докази, що слугували підставою для укладення спірних правочинів, а також самі правочини посилаються як на підставу для їх укладення на частину 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та підпункт 2 пункту 19 Особливостей.
Судами зауважується, що положення підпункту 7 пункту 19 Особливостей передбачають, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, зокрема крім випадку зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни. Отже для застосування положень вказаного підпункту 7, необхідним є погодження сторонами договору умов щодо застосування у договорі про закупівлю середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед" та встановлення в договорі порядку зміни таких цін.
Саме на обставини зміни середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед" посилалося Товариство з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги намагаючись обґрунтувати позицію про правомірність додаткових угод.
Разом з тим, у листах постачальника, якими він обґрунтовував необхідність внесення змін до ціни товару зазначено, що пунктом 14.6.2 договору та пунктом 1.2 комерційної пропозиції передбачено, що сторони вносять зміни у договір в частині ціни у разі коливання ціни товару на ринку електричної енергії "на добу на перед" (РДН)". 
Однак вказані пункти (пункт 14.6.2 договору та пункт 1.2 комерційної пропозиції) не містять таких умов, зокрема щодо можливості внесення змін до договору саме у разі коливання ціни товару на ринку електроенергії на добу на перед (РДН).
Таким чином, місцевий господарський суд дійшов правильного висновку, що листи постачальника не містили належного обґрунтування для зміни ціни.
Також судами не встановлено, що сторони погодили застосування у договорі про закупівлю середньозважених цін на електричну енергію на ринку "на добу на перед", як це передбачено підпунктом 7 пункту 19 Особливостей. Окрім цього сторони не встановили у договорі про закупівлю порядку зміни ціни у випадку зміни середньозважених цін на ринку електричної енергії "на добу на перед".
Для того щоб сторони могли застосовувати як підставу для перегляду умов договору - зміну середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", такий порядок зміни ціни має бути передбачений договором, а середньозважені ціни на ринку РДН мають застосовуватися в договорі про закупівлю. Однак судами встановлено, що у даному випадку у договорі не застосовуються середньозважені ціни на електроенергію на ринку "на добу наперед".
Також колегія суддів звертає увагу апелянта, що посилання на підпункт 2, підпункт 7 пункту 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 не свідчить про зміну законодавства у відповідній категорії спору, оскільки: 1) постанова Кабінету Міністрів України є підзаконним нормативно-правовим актом; 2) їх зміст лише деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою (правова позиція Верховного Суду викладена у постанові від 28 серпня 2024 року у cправі №918/694/23).
Таким чином, відповідність спірних додаткових угод вимогам закону слід розглядати в контексті застосування пункту 14.6.2 договору, пункту 1.2 комерційної пропозиції через призму положень підпункту 2 частини 5 Закону України "Про публічні закупівлі" та підпункту 2 пункту 19 Особливостей, щодо наявності обставин пропорційного збільшення ціни товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.
Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що зміна ціни, що мала місце за наслідками укладення спірних додаткових угод, не була належним чином обґрунтована.
Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 912/1580/18, від 02 грудня 2020 року у справі № 913/368/19, від 11 травня 2023 року у справі № 910/17520/21, постанова ВП ВС від 21 листопада 2025 року у справі № 920/19/24).
Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору.
При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Як коливання ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.
Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, - як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявність коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Законом № 922-VIII не передбачено форму / вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06 лютого 2025 року у справі № 916/747/24).
Параграфом 1 глави 5 розділу І ГПК України унормовані основні положення про докази. При цьому Велика Палата Верховного Суду виходить із того, що спеціальним законодавством у сфері публічних закупівель не визначено певний орган чи особу, яку законодавець наділив би повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку.
Під час визначення щодо доказів на підтвердження коливання ціни товару на ринку слід виходити як з аналізу норм чинного законодавства щодо повноважень та функцій суб`єктів надання такої інформації (наприклад, до цих суб`єктів можна віднести, Державну службу статистики України, на яку постановою КМУ від 10 вересня 2014 року № 442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків", яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові / товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній кон`юнктурі певного ринку товарів; ТПП України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації, тощо), так і положень щодо доказів, які закріплені у главі 5 розділу І ГПК України.
Таким чином, з-поміж іншого, довідки, експертні висновки ТПП України, тощо можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку. Втім судам у порядку статті 86 ГПК України слід їх досліджувати та оцінювати за критеріями належності, допустимості, достовірності, вірогідності з точку зору саме факту коливання ціни на товар (див. постанову Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05 вересня 2023 року у справі № 926/3244/22).
З перевіреного судом апеляційної інстанції дійсно вбачається, що обґрунтування підстав для укладення спірних додаткових угод не містять окремого документального підтвердження про зміну ціни (коливання ринку), обґрунтування, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, причин, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним, обґрунтування, що підвищення ціни було непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції), а також доказів того, що таке коливання відбулося саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього.
Зокрема, надані відповідачем на підтвердження коливання ціни електричної енергії дані ДП "Оператор ринку" щодо середньозважених цін на ринку "на добу наперед", а також довідки ДП «Держзовнішінформ» містять загальну інформацію про функціонування ринку електричної енергії та окремі статистичні показники за відповідні періоди, однак не забезпечують належного порівняння ціни станом на дату укладення договору від 26 грудня 2023 року з ціною на момент внесення змін до нього.
Зазначені документи не відображають безперервної динаміки зміни ціни у релевантний період, не містять аналізу коливання ціни саме у бік збільшення станом на дати укладення кожної із спірних додаткових угод №6, №8, №9, №10, №11, №12, №13 та №14, а також не встановлюють причинно-наслідкового зв`язку між наведеними показниками та необхідністю зміни істотних умов договору.
Крім того, наведені у зазначених документах показники мають узагальнений характер, сформовані на підставі біржових індикаторів та ринкової статистики, зокрема ринку "на добу наперед", і не враховують умов конкретного договору про постачання електричної енергії, що виключає можливість їх використання як належного та достатнього доказу правомірності збільшення ціни саме у спірних правовідносинах.
При цьому, додатковою угодою №6 від 17 червня 2024 року збільшено ціну на 11,85%; додатковою угодою №8 від 15 липня 2024 року збільшено ціну на 39,29%; додатковою угодою №9 від 12 серпня 2024 року збільшено ціну на 52,38%; додатковою угодою №10 від 16 вересня 2024 року ціну збільшено на 47%; додатковою угодою №11 від 14 жовтня 2024 року збільшено ціну на 45,3%; додатковою угодою №12 від 08 листопада 2024 року ціну збільшено на 45,2%; додатковою угодою №13 від 12 грудня 2024 року ціну збільшено на 43,1%; додатковою угодою №14 від 26 грудня 2024 року збільшено ціну на 57,3% у порівнянні з ціною, яка була встановлена на час укладення договору, а отже вказані додаткові угоди суперечать положенням статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а також підпункту 2 пункту 19 Особливостей (у редакції, чинній на момент їх укладення).
Водночас доводи апелянта зводяться до того, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №1178 від 12 жовтня 2022 року, якою затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, сторони були вправі змінювати ціну за одиницю товару пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку без застосування обмеження у 10 відсотків, передбаченого пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".
Спростовуючи зазначені доводи, колегія суддів враховує правовий висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 28 серпня 2024 року у справі №918/694/23 та від 01 жовтня 2024 року у справі №918/779/23, відповідно до якого підпункти 2 та 7 пункту 19 Особливостей не свідчать про зміну законодавчого регулювання у відповідній категорії спорів, оскільки постанова Кабінету Міністрів України є підзаконним нормативно-правовим актом, а її положення лише деталізують випадки можливості зміни сторонами ціни договору в межах пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та не встановлюють іншого алгоритму розрахунку відсоткового співвідношення зміни ціни.
Отже, постанова Кабінету Міністрів України №1178 не змінює імперативних вимог Закону України "Про публічні закупівлі", а лише визначає особливості здійснення закупівель в умовах воєнного стану, тому сторони у будь-якому випадку були зобов`язані дотримуватись обмежень, встановлених пунктом 2 частини 5 статті 41 цього Закону.
Посилання апелянта на принцип свободи договору також є безпідставними, оскільки у сфері публічних закупівель зміна істотних умов договору допускається виключно у випадках та порядку, прямо визначених законом, а положення пункту 2 частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" мають імперативний характер.
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів.
За приписами статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; правочин може вчинятися усно або в письмовій формі.
Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 Цивільного кодексу України).
Згідно із частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Частиною третьою статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
За частиною першою статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Таким чином, укладення додаткових угод №6 від 17 червня 2024 року, №8 від 15 липня 2024 року, №9 від 12 серпня 2024 року, №10 від 16 вересня 2024 року, №11 від 14 жовтня 2024 року, №12 від 08 листопада 2024 року, №13 від 12 грудня 2024 року та №14 від 26 грудня 2024 року з перевищенням встановленого законом граничного рівня зміни ціни та без належного документального обґрунтування є порушенням імперативних вимог спеціального законодавства, що регулює спірні правовідносини, а тому позовні вимоги про визнання зазначених додаткових угод недійсними є обґрунтованими.

Щодо вимог про стягнення 322 292,00 грн колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з частиною першою статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна зі сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, – відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Відповідно до частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави, зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 Цивільного кодексу України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Оскільки спірні додаткові угоди №6 від 17 червня 2024 року, №8 від 15 липня 2024 року, №9 від 12 серпня 2024 року, №10 від 16 вересня 2024 року, №11 від 14 жовтня 2024 року, №12 від 08 листопада 2024 року, №13 від 12 грудня 2024 року та №14 від 26 грудня 2024 року є недійсними та не породжують правових наслідків, правовідносини сторін щодо визначення ціни електричної енергії підлягають регулюванню умовами договору про постачання електричної енергії споживачу №21210017 П-Т124 від 26 грудня 2023 року відповідно до погодженої сторонами ціни без урахування таких додаткових угод.
Як встановлено матеріалами справи, Товариством з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" упродовж 2024 року поставлено Комунальному некомерційному підприємству "Дубровицька міська лікарня" Дубровицької міської ради 193555 кВт*год електричної енергії на загальну суму 1 237 446,05 грн.
Водночас, з урахуванням недійсності спірних додаткових угод, вартість поставленої електричної енергії мала визначатися відповідно до ціни, встановленої основним договором без застосування неправомірного підвищення, а тому частина сплачених коштів у розмірі 322 292,00 грн є надмірно сплаченою.
Таким чином, зазначена сума є безпідставно набутою відповідачем, оскільки правова підстава її отримання відпала у зв`язку з визнанням недійними додаткових угод, якими було змінено істотні умови договору, а відтак вказані кошти підлягають поверненню на користь позивача на підставі статей 216, 1212 Цивільного кодексу України.
Відповідно до частини 4 статті 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
За усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Пронін проти України", "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Зазначене судом першої інстанції було дотримано в повній мірі.
При цьому, пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Відхиляючи скаргу апеляційний суд у принципі має право просто підтвердити правильність підстав, на яких ґрунтувалося рішення суду нижчої інстанції (рішення у справі "Гарсія Руїс проти Іспанії").
У відповідності до статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі наявних у матеріалах справи доказів колегія суддів дійшла висновку, що наведені апелянтом доводи в розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України не спростовують встановлених місцевим господарським судом обставин та не свідчать про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права.
Відтак підстави для зміни або скасування рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/562/25 відсутні, а апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські Енергетичні Послуги" задоволенню не підлягає.
Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покладаються на скаржника згідно зі статтею 129 ГПК України. 
Керуючись ст. ст. 269, 270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Київські енергетичні послуги" на рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/956/25 залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Рівненської області від 03 лютого 2026 року у справі №918/956/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у строк та в порядку, встановленому статтями 287-289 ГПК України.
Справу №918/956/25 повернути до Господарського суду Рівненської області.

Повний текст постанови складений "30" квітня 2026 р.

Головуючий суддя Бучинська Г.Б. 

Суддя   Маціщук А.В. 

Суддя   Василишин А.Р.