ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

09 червня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/36367/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Сафронової С.В. (доповідач),
суддів: Коршуна А.О., Чепурнова Д.В., 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2026 року 
у адміністративній справі № 160/36367/25 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» до Південно-східної митниці про визнання протиправним та скасування рішення, - 

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2026 року відмовлено у задоволенні адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» про визнання протиправним та скасування прийнятого Південно-Східною митницею рішення щодо класифікації товарів від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ.
Зазначене судове рішення оскаржено в апеляційному порядку позивачем по справі підстав порушення норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим просить 
скасувати рішення суду та ухвалити .
Апеляційна скарга позивача мотивована тим, що судом першої інстанції не було надано належної оцінки з дотриманням приписів КАС України тому, що приймаючи оскаржуване у цій справі рішення щодо класифікації товарів № 25UA11000000071-КТ від 07.11.25 (далі - Рішення КТ) відповідач: 
- керувався лише затвердженими наказом Державної митної служби України від 14.12.22 №543 Поясненнями до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, в яких позиція 7304 «Труби, трубки і профілі порожнисті, безшовні з чорних металів (крім чавунного литва)» не містить належного та достатнього опису технологічних процесів та їх характерних ознак, які визначають процеси виготовлення труб холоднотягнутих та гарячетягнутих, але не було в свою чергу проаналізовано положення національних стандартів ДСТУ 8938:2019 «Труби сталеві безшовні гарячедеформовані. Технічні умови» та ДСТУ 8939:2019 «Труби сталеві безшовні холоднодеформовані. Технічні умови», також як і не було залучено спеціалістів з металознавства для встановлення визначальних характеристик способу виготовлення товарів, та не взято до уваги подані позивачем документи на підтвердження того, що він придбав холоднотягнуті труби, зокрема, контракт від 08.12.23 № SZS-23-02 (п.1.1 контракту) та сертифікати якості від 18.07.25 № G250718-1, № G250718-2 та № G250718-3 (зазначений стандарт труб GB/T 8162-2018)
- діяв у спосіб у спосіб, встановлений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.12 № 650, до якого 23.12.22 наказом Міністерства фінансів України № 455 внесені зміни шляхом викладення його в новій редакції, яка набрала чинності 14.03.23 (дата публікації у Офіційному віснику України № 27, стор. 68, стаття 1524, код акта 117106/2023), хоча новою редакцією наказу № 650 затверджено нову форму рішення митного органу, яке називається «рішення щодо класифікації товарів» та має нову форму, відмінну від раніше застосовної форми рішення про визначення коду товару, яка містить гр.5 «Обґрунтування класифікації товару» де має наводитися обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, зазначеному у графі 6 рішення щодо класифікації товарів, у тому числі з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТЗЕД тощо. Проте, в Розділі 5 «Обґрунтування класифікації товару» оскаржуваного Рішення КТ не міститься обґрунтування, а міститься лише перелік використаних документів в першій частині та в другій частині замість обґрунтування міститься висновок про класифікацію, що не відповідає вимогам закону за змістом ф наповненням, тобто, є необґрунтованим, і це узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що наведена у постановах від 07.11.24 по справі № 160/31313/23 та від 14.01.25 по справі № 160/31315/23
Також позивач акцентує увагу апеляційного суду на неналежну оцінку судом першої інстанції: допущеним відповідачем порушень внаслідок не взяття до уваги та не врахування висновку залученого позивачем відповідно до ч.5 ст.327 Митного кодексу України під час митного оформлення товару спеціаліста Ковзеля М.А. від 24.10.2025, який був в розпорядженні відповідача, але не був поданий до СЛЕД Держмитслужби, що підтверджується відсутністю цього висновку у переліку доданих до запиту від 29.10.25 № 7.5-15-04-08/232 документів та відсутність його у переліку супровідних документів до висновку № 1420003700-0390; а також висновкам СЛЕД складеним гр. ОСОБА_1 , якому експертно-кваліфікаційна комісія не мала права надавати право на самостійне проведення експертиз за експертною спеціальністю «Дослідження чорних, кольорових, дорогоцінних металів, сплавів і виробів з них» із індексом 5.6, так як вказана особа не володіє спеціальними знаннями в галузі матеріалознавства металів, адже має освіту за спеціальністю «інженер-хіміктехнолог» та не проходив післядипломного навчання або стажування в галузі матеріалознавства металів, що підтверджується змістом п.3.3 і п.3.2. розділу 3 Положення про Експертно-кваліфікаційну комісію ДМСУ, а також не здійснював безпосередньо огляд труб позивача, тобто, не міг встановити ті характеристики, які вказав у своєму висновку, що підтверджується змістом відповіді СЛЕД Держмитслужби від 05.12.2025 у відповідь на адвокатській запит, листом СЛЕД Держмитслужби від 05.12.25 № 7.17-4/10/8.19/5311 яким повідомлено про огляд товару позивача 30.10.25 експертом ОСОБА_2 і про відсутність інформації на підтвердження знаходження 30.10.2025 на території митного поста «Самар» експерта Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби, що не могло бути не відомо відповідачу, адже огляд труб здійснювався в зоні митного контролю митного поста відповідача, який забезпечує дотримання режиму зони митного контролю та контролює допуск осіб до такої зони, на якій діє спеціальний режим, згідно якого вхід до зони митного контролю можливий виключно з дозволу митного органу, і вказані обставини відповідачем не спростовувалися. 
Окремо позивач підкреслює, що судом першої інстанції не досліджувалося та не надавалося оцінки по тексту судового рішення те, що спеціалістом СЛЕД Держмитслужби Зеря І. були проігноровані вимоги виготовленої та затвердженої СЛЕД Держмитслужби в невстановлений законом спосіб робочої інструкції PI-215/37/2024, в якій в розділі 7 «Проведення випробувань» вказано про необхідність зовнішнього огляду та визначення розмірів саме експертом, який проводить дослідження, а матеріали справи не містять доказів того, що використаний під час дослідження штангенциркуль проходив повірку та калібровку, відповідно до інструкцій та вимог нормативних актів, через що результати вимірювання не можуть бути визнані достовірними, до того ж, до висновку не додана в паперовому вигляді інформація мережі Інтернет до якої 03.11.2025 звертався Зеря І. та на яку є посилання в гр. 13 «Список використаних джерел», через що посадова особа відповідача не могла перевірити
відомості гр.12 «Висновки» на відповідність вказаній інформації, що у сукупності беззаперечно вказує на необґрунтованість висновку й викликають розумні сумніви у його правильності і є підставою для призначення повторного дослідження (експертизи).
Не надано на переконання позивача судом першої інстанції оцінки: змінам до Висновку СЛЕД, які не передбачені законодавством України з питань митної справи, зокрема, наказом
Міністерства фінансів України від 02.12.2016 № 1058, Положенням про СЛЕД Держмитслужби та Положенням про Дніпропетровське управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмит-служби, та оформлені за невстановленою законом формою виправлення тексту висновку, але у той же час були враховані відповідачем під час прийняття Рішення КТ, що вказує на протиправність дій відповідача, якому достеменно відомі приписи наказу Міністерства фінансів України від 02.12.16 № 1058; виданим виробником товаросупровідним документам в яких зазначалось, що труби відповідають стандарту труб GB/T 8162-2018, який є державним стандартом Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб, і аналіз тексту вказаного стандарту труб GB/T 8162-2018 та порівняння із фізичними характеристиками ввезеного позивачем товару вказує на те, що він є саме трубою холоднотягнутою; 2 робочим інструкціям, розробленим самою СЛЕД Держмитслужби та належного аналізу положень національних стандартів ДСТУ 8938:2019 «Труби сталеві безшовні гарячедеформовані. Технічні умови» та ДСТУ 8939:2019 «Труби сталеві безшовні холоднодеформовані. Технічні умови», які не згадувалися по тексту Висновку СЛЕД, що свідчить про неналежне дослідження питання ні про якість поверхні труб ні про спосіб їх виготовлення. 
Також позивач звертає увагу на порушення у спірному по цій справі принципу «належного урядування», і на підтвердження цього посилається на те, що вже після звернення до суду зпозовом у цій справі, Тернопільською митницею 30.12.2025 за митною декларацією № 25UA403070012209U0 у вільний обіг випущені аналогічні труби із заявленим позивачем кодом згідно з УКТ ЗЕД 7304318090 як холоднокатані, при цьому труби надійшли за від того самого китайського виробника «SHANDONG ZIDA STEEL GROUP CO., LTD.» за тим самим прямим контрактом від 08.12.23 № SZS-23-02 із поданням ідентичного пакету документів, в тому числі листа виробника щодо способу виготовлення труб, вказаних у специфікації № 12 до контракту.
У відзиві на апеляційну скаргу відповідач не погоджуючись з доводами апеляційної скарги позивача та вважаючи рішення суду першої інстанції законним і обґрунтованим, звертає увагу апеляційного суду на те, що для зміни коду товару та його класифікації в товарній підкатегорії 7304 39 82 90 згідно з УКТЗЕД оскаржуваним позивачем у цій справі рішенням стали: висновок Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 №1420003700-0390 зі зміною №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390, основні правила інтерпретації УКТЗЕД, пояснення до товарних позицій 7304 УКТЗЕД та додаткові пояснення до товарних категорій 73043982,
73043983 та 73043988 УКТЗЕД, що свідчить про обґрунтованість висновків суду першої інстанції про правомірність рішення щодо класифікації товарів від 07.11.2025 № 25UA11000000071-КТ.
На спростування доводів апеляційної скарги позивача про відсутність в оскаржуваному
рішенні обґрунтування класифікації товару в графі 5 Рішення щодо класифікації товарів 07.11.2025 №25UA11000000071-КТ, відповідач зазначає, що у вказаній графі 5 «Обґрунтування класифікації товару» міститься посилання на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів а саме, на Закон України від 19.10.2022 № 2697-ІХ "Про Митний тариф України". УКТ ЗЕД. Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Держмитслужби від 14.12.2022 № 543. Наказ Міністерства фінансів України від 30.02.2012 р. № 650, із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства фінансів України від 23.12.2022 №455, а також обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД шляхом зазначення про врахування висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 №1420003700-0390 та зміну №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390, основних правил інтерпретації УКТЗЕД, пояснень до товарної позиції 7304, правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, враховуючи, що безшовні труби гарячедеформовані (гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з заліза або нелегованої сталі з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття розглядаються у товарній підкатегорії 7304398290 згідно з УКТЗЕД, товар класифікується у графі 6 наступним чином та у графі 6 Рішення зазначено опис та код товару.
При цьому, відповідач наголошу, що Порядком у графі 5 Рішення щодо класифікації товарів не передбачено зміст, суть та форму надання обґрунтування класифікації товару, тому вважає, що за наведених у попередньому абзаці обставин сам зміст оскаржуваного рішення щодо класифікації товарів спростовує доводи позивача щодо відсутності обґрунтування на момент прийняття рішення.
З приводу висновків СЛЕВ, відповідач посилаючись на положення ст.7, ст.8, ст.68, п.8 ст.69, ч.8 ст.264, п.2 і п.3 ст.357 Митного кодексу України звертає увагу, що митний орган правильно врахував результати проведених Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби досліджень (аналізу, експертизи) товару «труби безшовні…», що викладені у висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390 і суд першої інстанції також правильно погодився з висновками експерта Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби
З приводу доводів позивача про неврахування висновку спеціаліста ОСОБА_3 та повноважень Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби, відповідач звертає увагу апеляційної інстанції на тому, що: надані до позовної заяви документи позивачем не підтверджують повноваження Ковзеля М.А., яким складено висновок від 24.10.2025, на надання висновків із зазначеного питання і в матеріалах справи відсутня інформація про наявні у ОСОБА_3 свідоцтва про присвоєння кваліфікації експерта з певної спеціальності, та/або отримано ним атестацію, як приватний експерт, свідоцтво експерта якого відсутнє в Реєстрі атестованих судових експертів розміщеного на офіційному сайті Міністерства юстиції України, а відповідно до п.8 ст.69 МКУ передбачено, що висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають лише інформаційний або довідковий характер; а стосовно повноважень Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби посилаючись на положення ч.2 і ч.3 ст.357 Митного кодексу України вказує, що в матеріалах справи наявні усі необхідні підтверджуючі документи щодо надання посадовій особі Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби Зері І.М права на самостійне проведення досліджень (аналізів, експертиз), який має повноваження відповідно до своїх посадових обов`язків.
Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги позивача в частині, яка стосується стандарту Китайської Народної Республіки – GB/T8162-2018 відповідач звертає увагу, що наданий до суду позивачем стандарт Китайської Народної Республіки – GB/T8162-2018 не надавався декларантом до митного органу під час митного оформлення імпортованого товару разом з декларацією 27.10.2025 за № 25UA110050003746U4, що підтверджуєтся змістом гр.44 МД, а надавався тільки лист виробника б/н від 22.07.2025, в якому лише зазначалось про вказаний стандарт і який саме вивчався експертом під час проведення дослідження (аналізу, експертизи) Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби, що підтверджується змістом Висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390 в якому наведено про те, що експертом проаналізовано зміст листа та зазначено: «… стандарт GB/T8162-2018 … - безшовні труби для конструкційних цілей. Можуть бути як гарячекатані, так і холоднодеформовані», що у сукупності свідчить про безпідставність доводів позивача в цій частині, оскільки ці стандарти були відсутні у митного органу при прийнятті оскаржуваного рішення, а відтак відсутні підстави дослідження цього документу при розгляді цієї справи. Натомість, в матеріалах справи серед іншого наявна робоча інструкція (РІ-215/37/2024) «Визначення характеристик, які вказують на спосіб виготовлення сталевих безшовних труб», якою керувався експерт під час проведення дослідження та про що зазначено в пункті 13 Висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390.
Окрім того, на підтвердження безпідставності інших доводів апеляційної скарги, прописавши у відзиві детально зміст: ст.1, ст.7, п.23 і п.24 ч.1 ст.4, ч.1 ст.67 ст.68, ч.1 ст.318, ч.1 ст.320, ст.336 Митного кодексу України; п. 4.5 розділу 4 «Оформлення митної декларації» Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа,
затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 631, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 10.08.2012 за № 1360/21672 (далі – Порядок 631); п.1 і п.2 та п.4, п.14 розділу ІІІ Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 650, зареєстрований в Мін`юсті України 02.07.2012 за № 1085/21397 (далі – Порядок № 650) – відповідачем вказує на те, що рішення щодо класифікації товарів, є обґрунтованим та таким, що відповідає чинному законодавству, а відтак, позовна вимога, щодо визнання протиправним та скасування оскаржуваного рішення, є безпідставною, просить відмовити у задоволені вимог позивача.
Обговоривши доводи апеляційної скарги позивача та відзиву відповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин та правильність їх оцінки і застосування до них норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку про обґрунтованість доводів апеляційної скарги позивача та наявність правових підстав для скасування рішення суду першої інстанції у цій справі і для задоволення вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» у повному обсязі виходячи з нижченаведеного.
Як встановлено за матеріалами справи, оскаржуване у цій справі позивачем рішення щодо класифікації товарів від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ прийнято Південно-Східною митницею відповідно до вимог наказу 650 за результатом проведеного митного контролю та митного оформлення надісланих позивачем 27.10.2025 засобами електронного зв`язку згідно з ст.257 Митного кодексу України митної декларації (далі - ЕМД) в режимі ІМ 40 за № 25UA110050003746U4 на товар відповідно опису якої, наведеного в гр.31: «Вироби з чорних металів труби безшовні, круглого поперечного перерізу, сталеві, холоднотягнуті, загального призначення, не прецизійні, без фітингів, без різьби та теплової ізоляції, без фарбування, GB/T8162:2018, а у графі 33 «код товару» цієї ЕМД декларантом заявлено код товару 7304 31 80 90, згідно з УКТ ЗЕД.
За змістом рішення Південно-Східної митниці щодо класифікації товарів від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ визначено, що товар «Вироби з чорних металів: труби сталеві, безшовні, гаряче деформовані гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття, розміром (діаметр х товщина стінки х довжина, мм) класифіковано в товарній підкатешрії 7304 39 82 90 згідно із УКТЗЕД (Антидемпінгове мито - 51,52%)», і це рішення було прийнято відповідачем з урахуванням висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 №1420003700-0390 зі зміною №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390, який було складено Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби за результатами проведених досліджень згідно запиту посадової особи митниці, що направлявся до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Держмитслужби з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТЗЕД , і за змістом пункту 12 якого (висновку СЛЕД від 04.11.2025 №1420003700-0390) експертом визначено, що надані на дослідження 17 найменувань товарів, заявлені в гр. 31 МД як «вироби з чорних металів - труби безшовні, круглого поперечного перерізу, сталеві, холоднотягнуті, загального призначення, не прецизійні, без фітингів, без різьби та теплової ізоляції, без фарбування… ідентифіковані як труби круглого поперечного перерізу. Матеріал труб не має покриття. Труби відносяться до безшовних. Визначені характеристики товарів характерні для гаряче деформованих (гарячекатаних/гарячетягнутих) труб, а дослідження виконанні відповідно до компетенції та експертних можливостей Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби. Визначені в результаті дослідження показники не відповідають інформації зазначеній у гр. 31 МД в частині «...холоднотягнуті».
Отже, судом встановлено, що саме відповідно до висновків СЛЕД від 04.11.2025 №1420003700-0390 якими встановлено, що основні правила інтерпретації УКТЗЕД, пояснення до товарної позиції 7304 УКТЗЕД, додаткові пояснення до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 УКТЗЕД, правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, а безшовні труби гаряче деформовані (гарячекатані/гаряче тягнуті круглого поперечного перерізу, з заліза або нелегованої сталі з зовнішнім діаметром не більш як 168.3 мм без покриття розглядаються у товарній підкатегорії 7304398290 згідно з УКТЗЕД - митним органом було прийнято 07.11.2025 рішення щодо класифікації товарів № 25UA11000000071-КТ, яке позивач вважаючи протиправним оскаржує в судовому порядку у цій справі.
Досліджуючи зміст надісланої позивачем засобами електронного зв`язку згідно з ст.257 Митного кодексу України митної декларації (ЕМД) в режимі ІМ 40 27.10.2025 за № 25UA110050003746U4 на товар судом встановлено, що відповідно опису наведеного в гр.31: «Вироби з чорних металів – труби безшовні, круглого поперечного перерізу, сталеві, холоднотягнуті, загального призначення, не прецизійні, без фітингів, без різьби та теплової ізоляції, без фарбування, GB/T8162:2018, розміром (діаметр х товщина стінки х довжина, мм): 34х4х12000мм, сталь 20 - 20824кг; 42х6х10000-12000мм, сталь 20 - 4260кг; 50х3,5х12000мм, сталь 20 - 1932кг; 63х3,5х12000мм, сталь 20 - 2122кг; 63х4х12000мм, сталь 20 - 4676кг; 63х6х12000мм, сталь 20 - 2944кг; 73х8х11000-12000мм, сталь 20 - 2 4682кг; 76х3х12000мм, сталь 20 - 2234кг; 76х4х12000мм, сталь 20 - 5102кг; 76х8х11000-12000мм, сталь 20 - 9690кг; 76х12х10000-12000мм, сталь 20 - 5084кг; 83х3,5х12000мм, сталь 20 - 5234кг; 83х8х11000-12000мм, сталь 20 - 9948кг; 83х14х8000-12000мм, сталь 20 - 5250кг; 89х10х11000-12000мм, сталь 20 - 5318кг; 95х12х10000-12000мм, сталь 20 - 5170кг; 102х6х12000мм, сталь 20 - 15352кг. Хімічний склад: вміст С 0.20-0.22%, вміст Cr 0.14-0.16%, вміст Ni 0.18-0.20%. Загальноцивільного використання, не для військового призначення. Не належать до товарів подвійного використання, що можуть використовуватись у створенні звичайних видів озброєнь, військової чи спеціальної техніки та створення ракетної зброї», у графі 33 «код товару» якої декларантом заявлено код товару 7304 31 80 90, згідно з УКТ ЗЕД.
Встановленим у цій справі також є факт того, що керуючись приписами Порядку № 650 посадовою особою митного органу з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації заявленого до митного оформлення товару згідно з УКТЗЕД, було направлено до Дніпропетровського управління експертиз та досліджень Держмитслужби запит, і саме за результатами проведених досліджень Спеціалізованою лабораторією з питань експертизи та досліджень Держмитслужби було складено Висновок від 04.11.2025 №1420003700-0390 зі зміною №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390, в якому експертом визначено, що: 
- «Надані на дослідження 17 найменувань товарів, заявлені в гр. 31 МД … ідентифіковані як труби круглого поперечного перерізу. Матеріал труб не має покриття. Труби відносяться до безшовних. Визначені характеристики товарів характерні для гарячедеформованих (гарячекатаних/гарячетягнутих) труб. Дослідження виконанні відповідно до компетенції та експертних можливостей Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби. Визначені в результаті дослідження показники не відповідають інформації зазначеній у гр. 31 МД в частині «…холоднотягнуті». (п.12 Висновку); 
- «основні правила інтерпретації УКТЗЕД, пояснення до товарної позиції 7304 УКТЗЕД, додаткові пояснення до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 УКТЗЕД, правила 1 та 6 Основних правил інтерпретації УКТЗЕД, враховуючи, що безшовні труби гаряче деформовані (гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з заліза або нелегованої сталі з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття розглядаються у товарній підкатегорії 7304398290 згідно з УКТЗЕД прийнято рішення щодо класифікації товарів від 07.11.2025 № 25UA11000000071-КТ відповідно до якого товар «Вироби з чорних металів: труби сталеві, безшовні, гаряче деформовані гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття, розміром (діаметр х товщина стінки х довжина, мм): 34х4х12000 мм, сталь 20 – 20824 кг; 42х6х10000-12000 мм, сталь 20 – 4260 кг; 50х3,5х12000 мм, сталь 20 – 1932 кг; 63х3,5х12000 мм, сталь 20 – 2122 кг; 63х4х12000 мм, сталь 20 – 4676 кг; 63х6х12000 мм, сталь 20 – 2944 кг; 73х8х11000-12000 мм, сталь 20 – 4682 кг; 76х3х12000 мм, сталь 20 – 2234 кг; 76х4х12000 мм, сталь 20 – 5102 кг; 76х8х11000-12000 мм, сталь 20 – 9690 кг; 76х12х10000-12000 мм, сталь 20 – 5084 кг; 83х3,5х12000 мм, сталь 20 – 5234 кг; 83х8х11000-12000 мм, сталь 20 – 9948 кг; 83х14х8000-12000 мм, сталь 20 – 5250 кг; 89х10х11000-12000 мм, сталь 20 – 5318 кг; 95х12х10000-12000 мм, сталь 20 – 5170 кг; 102х6х12000 мм, сталь 20 – 15352 кг. Хімічний склад: вміст С 0.20-0.22%, вміст Cr 0.14-0.16%, вміст Ni 0.18-0.20%.» класифіковано в товарній підкатегорії 7304 39 82 90 згідно УКТЗЕД (Антидемпінгове мито – 51,52%)»; 
- а відповідно до товарних категорій 73043982, 73043983 та 73043988 - ця товарна категорія включає безшовні сталеві труби, одержувані, зазвичай, прошиванням і гарячим прокатуванням або прошиванням і гарячим волочінням; їх зазвичай називають “заготовками”. Вони призначаються для перетворення на труби інших профілів і з іншою товщиною стінки за зменшених допусків на розміри. Вони постачаються з грубо відрізаними кінцями і зачищеними, але без іншої кінцевої обробки. Їхні зовнішні та внутрішні поверхні шорсткі і не очищені від окалини. Вони не покриті оливами, не мають цинкового або фарбового покриття.
За наведених обставин та посилаючись на окремі положення: частин 3-5 ст.69 Митного кодексу України; п.2, п.3, п.4, п.9 розділу III Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України 30 травня 2012 року № 650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 р. за № 1085/21397 (далі – Порядок № 650); п.«а» ст.3, п.5 ст.4 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів від 14 червня 1983 року (надалі - Гармонізована система) до якої Україна приєдналася Указом Президента України від 17.05.2002 № 466/2002 з метою забезпечення належного рівня участі в міжнародних торговельно-економічних відносинах та наближення нормативно-правової бази України до системи загальновизнаних норм міжнародного права, і яка є на тепер частиною національного законодавства; пункти 7, 8, 9, 51 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності; а також узагальнено на Порядок проведення УКТ ЗЕД та на Положення про Спеціалізовану лабораторію з питань експертизи та досліджень Міндоходів, затвердженого наказом Міністерства доходів і зборів України від 29.05.2013 № 133 (далі – Положення № 133).
Разом з тим, колегія суддів звертає увагу, що цитуючи зміст наведених у попередньому абзаці норм матеріального права, суд першої інстанції не обґрунтував яким чином ці норми спростовують доводи позивача у виниклих спірних правовідносинах, оскільки позивач звертаючись до суду навіть не ставив під сумнів право вимоги посадової особи митного органу та його, як декларанта, обов`язку надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразків таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. Також як і не заперечував проти права митного органу самостійно класифікувати товари згідно з УКТ ЗЕД за чітко визначених чинним законодавством підстав та умов, а також не ставив під сумнів і визначену законодавцем процедуру та порядок та умови здійснення контролю правильності класифікації товарів під час проведення митних формальностей при митному оформленні товарів, та тощо, і не спростовував право митного органу при наявності на те законодавчо визначених підстав залучати спеціалізованого митного органу з питань експертного забезпечення або іншої експертної установи (організації). Відповідно, колегія суддів вважає, що усі посилання суду першої інстанції в рішенні на загальні положення Митного кодексу України, Порядку № 650, Гармонізовану систему, Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, Порядку ведення УКТ ЗЕД, і на Положення № 133 є суто формальним та не сприяло у будь-який спосіб вирішенню спору у цій справі по суті.
Натомість, колегія суддів підкреслює, що відмовляючи у задоволені вимог позивача з підстав правомірності рішення щодо класифікації товарів від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ, прийнятого Південно-Східною митницею, суд першої інстанції лише формально зазначив, що викладені по тексту судового рішення обставини у сукупності і аналіз чинного законодавства, з урахуванням вимог ст.90 і ст108 КАС України свідчать про правильність класифікації митним органом частини товарів, як безшовні труби гаряче деформовані (гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу, з заліза або нелегованої сталі з зовнішнім діаметром не більш як 168,3 мм, без покриття розглядаються у товарній підкатегорії 7304398290 згідно з УКТЗЕД (Антидемпінгове мито – 51,52%), що не може бути визнано достатньо мотивованими і обґрунтованими висновки суду. 
Відповідно до ч.1, ч.2, ч.3 ст.242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права, а обґрунтованим вважається рішення, що ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Крім того ст.2 та ч.4 ст.242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме, бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зазначеним вимогам рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2026 року не відповідає, а викладені в апеляційній скарзі доводи позивача є прийнятними та такими, що знайшли своє підтвердження під час апеляційного перегляду судового рішення у цій справі, з огляду на наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з положеннями частини третьої ст.2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Перевіряючи доводи апеляційної скарги позивача і відзиву відповідача, та питання правомірності/протиправності оскаржуваного у цій справі рішення Південно-Східної митниці щодо класифікації товарів від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ, колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції під час вирішення ініційованого у цій справі позивачем спору, взагалі не проаналізував надані позивачем як до митного контролю, так і до суду документи на підтвердження задекларованого декларантом коду товару згідно з УКТ ЗЕД 7304318090, в тому числі виданих виробником товаросупровідних документів (наданих відповідачу), які містять інформацію про те, що труби відповідають стандарту труб GB/T 8162-2018, який є державним стандартом Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб, та висновку від 24.10.2025 спеціаліста ОСОБА_3 , який під час митного оформлення товару залучався позивачем відповідно до ч.5 ст.327 «Залучення спеціалістів та експертів для участі у здійсненні митного контролю», і не надав будь-якої правової оцінки як самому висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби від 04.11.2025 №1420003700-0390 зі зміною №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390, так і проведеного експертом СЛЕД Держмитслужби Зеря І. дослідження 17 найменувань товарів, заявлених в гр. 31 МД за № 25UA110050003746U4 та наведених експертом у вказаному Висновку СЛЕД обґрунтувань з урахуванням положень національних стандартів України щодо труб та способів їх виготовлення, що не дозволяє визнати рішення суду обґрунтованим та повним. 
За вказаних у попередньому абзаці обставин, колегія суддів вважає за необхідне під час апеляційного перегляду судового рішення проаналізувати та надати оцінку наведеним в апеляційній скарзі і у відзиві доводам сторін у їх співвідношенням до встановлених у цій справі фактичних обставин та норм матеріального права, якими врегульовано спірні правовідносини. 
Так, за матеріалами справи колегією суддів встановлено і береться до уваги, що до митного контролю та митного оформлення за надісланою позивачем 27.10.2025 засобами електронного зв`язку митною декларацією в режимі ІМ 40 за № 25UA110050003746U4 – був товар визначений за кодом згідно з УКТ ЗЕД 7304318090 як «холоднотягнуті труби», що відповідає опису 7304 31 - холоднотягнуті або холоднокатані (обтиснені у холодному стані): 7304 31 80 90 – інші.
Проте, відповідачем вказаний у МД позивача товар було оскаржуваним у цій справі рішенням від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ визначено згідно з УКТ ЗЕД 7304398290 як труби, трубки і профілі порожнисті, безшовні з чорних металів (крім чавунного литва): - інші, круглого поперечного перерізу із заліза або нелегованої сталі (код 7304): інші 7304 39 82 90. При цьому, у вказаному Рішенні КТ відповідачем вказано в якості одного з документів, яким він керувався, саме затверджені наказом Державної митної служби України від 14.12.22 № 543 Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (Пояснення до УКТ ЗЕД), хоча вказані Пояснення до товарної позиції 7304 «Труби, трубки і профілі порожнисті, безшовні з чорних металів (крім чавунного литва)» не містить належного та достатнього опису технологічних процесів та їх характерних ознак, які визначають процеси виготовлення труб холоднотягнутих та гарячетягнутих. 
Відповідно, на переконання колегії суддів навіть при виникненні у митного органу будь-яких сумнівів щодо заявленого позивачем у митній декларації коду товару, відповідач мав би звернути увагу на подані позивачем документи і проаналізувати положення національних стандартів ДСТУ 8938:2019 «Труби сталеві безшовні гарячедеформовані. Технічні умови» та ДСТУ 8939:2019 «Труби сталеві безшовні холоднодеформовані. Технічні умови», а разі необхідності залучити саме спеціалістів з металознавства для встановлення визначальних характеристик способу виготовлення товарів.
Беззаперечно встановленим та доказово підтвердженим колегія суддів визнає у цій справі той факт, що позивачем за прямим контрактом від 08.12.2023 № SZS-23-02 (п. 1.1 контракту) було придбано у китайського виробника (продавця) «SHANDONG ZIDA STEEL GROUP CO.,LTD» в особі XU DABO «труби безшовні холоднотягнуті в асортименті», які надійшли в 4 контейнерах № MSKU1635850, № MRKU5902790, № HASU4422232, № MRSU3490295 та митною декларацією № 25UA110050003746U4 в якій гр. 33 зазначено код товару згідно з УКТ ЗЕД 7304318090 були подані відповідачу 27.10.2025 для митного оформлення в режимі імпорту як труби холоднотягнуті. При цьому, до належно оформленої митної декларації позивачем було подано митному органу контракт від 08.12.23 № SZS-23-02 (п. 1.1 контракту) і додаткову угоду до контракту, прайс листи, сертифікати якості від 18.07.25 № G250718-1, № G250718-2 та № G250718-3 (зазначений стандарт труб GB/T 8162-2018), комерційні інвойси, платіжні інструкції та інші документи на підтвердження того, що позивачем за прямим контрактом у китайського виробника були придбані саме холоднотягнуті труби (Вироби з чорних металів – труби безшовні, круглого поперечного перерізу, сталеві, холоднотягнуті, без фітінгів, без різьби та теплової ізоляції, без фарбування, тощо).
Більш того, матеріалами справи встановлено, що за заявою ТОВ «ФОРПОСТ-М» від 24.10.2025 року «про надання дозволу на проведенні фізичного огляду товарів та інших предметів», Актом від 24.10.2025 «про проведення фізичного огляду товарів та інших предметів» на території зони прибуття митного поста «Самар» Дніпропетровської області у присутності головного інспектора митного поста і за участі представника ТОВ «ФОРПОСТ-М» та кандидата технічних наук доцента кафедри матеріолознавства ОСОБА_3 було здійснено огляд контейнерів № MSKU1635850, № MRKU5902790, № HASU4422232, № MRSU3490295 з трубами в асортиментів (з детальним переліком в описі Акту), з урахуванням якого було проведено технічне дослідження і складено 24.10.2025 Висновок спеціаліста ОСОБА_3 , який має вищу технічну освіту, науковий ступень – кандидат технічних наук, вчене звання – доцент.
Так, згідно вказаного висновку спеціаліста, за результатами візуального огляду (з фотографуванням) внутрішньої та зовнішньої поверхні розміщених в контейнерах труб та інструментального дослідження вимірів геометричних розмірів діаметру і товщини стінки сталевих безшовних труб встановлено, що за способом виробництва труби сталеві безшовні є: у контейнер HASU 4422232 (45G1) - холоднотягнуті Труби 42.0 х 6.0 мм, 76.0 х 3.0 мм, 34.0 х 4.0 мм; у контейнері MRSU 3490295 (45G1) - холоднотягнуті Труби 95.0 х 12.0 мм, 102.0 х 6.0 мм, 76.0 х 4.0 мм, 50.0 х 3.5 мм; у контейнері MSKU 1635850 (45G1) - холоднотягнуті Труби 76.0 х 12.0 мм, 89.0 х 10.0 мм, 83.0 х 14.0 мм, 76.0 х 8.0 мм, 63.0 х 3.5 мм; у контейнері MRKU 5902790 (45G1) - холоднотягнуті Труби 73.0 х 8.0 мм, 83.0 х 8.0 мм, 83.0 х 3.5 мм, 63.0 х 6.0 мм, 63.0 х 4.0 мм, і з огляду на надану документацію, Комерційний інвойс № SZS-23-02-10-1 від 22.07.2025 до контракту № SZS-23-02 від 08.12.2023, Опис товару /DESCRIPTION OF GOODS: складається з труб безшовних сталевих холоднотягнутих (GB/T 8162-2018), що надійшли у чотирьох контейнерах: HASU 4422232 (45G1); MRSU 3490295 (45G1); MSKU 1635850 (45G1); MRKU 5902790 (45G1). 
Також є встановленим, що за запитом Південно-Східної митниці про проведення досліджень (аналізу, експертизи) від 28.10.2025 № 7.5-15-04-08/232, вих. від 28.10.2025 № 7.5-01/15-04/7/6178, Дніпропетровським управлінням експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби було надано висновок від 04.11.2025 № 1420003700-0390, висновки якого свідчать, що «Надані на дослідження 17 найменувань товарів, заявлені в гр. 31 МД як «вироби з чорних металів – труби безшовні, круглого поперечного перерізу, сталеві, холоднотягнуті, загального призначення, не прецизійні, без фітингів, без різьби та теплової ізоляції, без фарбування, GВ/Т8162:2018 … » ідентифіковані як труби круглого поперечного перерізу. Матеріал труб не має покриття. Труби відносяться до безшовних. Визначені характеристики товарів характерні для гаряче деформованих (гарячекатаних/гарячетягнутих) труб. Дослідження виконанні відповідно до компетенції та експертних можливостей Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби. Визначені в результаті дослідження показники не відповідають інформації зазначеній у гр. 31 МД в частині «..холоднотягнуті». Крім того, в доповнення до листа Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 № 7.7-37/37-01/7/416, яким було направлено Висновок від 04.11.2025 № 1420003700-0390, відповідно до п. 7.8.8. ДСТУ EN 17025:2019 «Загальні вимоги до компетенції випробувальних та калібрувальних лабораторій», у зв`язку виявленою технічною помилкою у тексті пунктів « 7. Супровідні документи (копії) та 11.3) результати дослідження (аналізу, експертизи)» СЛЕД було надано зміну від 06.11.2025 № 1 до Висновку від 04.11.2025 № 1420003700-0390.
Колегія суддів звертає увагу на те, що 05.11.2025 підрозділом митного оформлення відповідача також направлявся запит № 3746/КТ/05 до відділу класифікації товарів з метою вирішення складного випадку класифікації товарів, а вже 07.11.2025 відповідачем було прийнято рішення щодо класифікації товарів № 25UA11000000071-КТ, за яким зроблено висновок, що товар позивача має класифікуватись за кодом товару згідно з УКТ ЗЕД 7304398290 як труби гаряче деформовані (гарячекатані/гарячетягнуті).
Аналізуючи зміст та висновки Висновку СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 № 1420003700-0390 та зміни від 06.11.2025 № 1 до Висновку від 04.11.2025 № 1420003700-0390, колегія суддів перш за усе звертає увагу, що цей висновок СЛЕД не містить жодної інформація про те, що Зеря І. (яким підписано висновок) має спеціальні знання у різних галузях науки й техніки, відсутність яких у посадової особи митного органу обумовлює необхідність звернення до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень Державної митної служби України за приписами п. 15 розділу ІІ «Контроль правильності класифікації товарів.
Оскільки, прийняття Рішень та порядок взаємодії з ПМО чітко врегульовано затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 30.05.12 № 650 Порядком роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, а відповідно до наданих СЛЕД Держмитслужби у відповідь на адвокатські запити копії: диплому серія НОМЕР_1 , ОСОБА_1 збодув у 1991 р освіту за спеціальністю «технологія електрохімічних виробництв», яка не має відношення до металознавства та методики виготовлення безшовних труб; відомостей про кваліфікацію Зері І. за формою ФСУ 6.2-04, згідно яких ОСОБА_1 не має освіти в галузі матеріалознавства металів, а має освіту за спеціальністю «технологія електрохімічних виробництв», не проходив післядипломне навчання за напрямком матеріалознавства металів, також як і не проходив стажування (навчання) за напрямком матеріалознавства металів; а у свідоцтві Зеря І. від 20.05.25 № 624 експертна спеціальність в переліку діючих видів експертної діяльності на території України відсутня спеціалізація за кодом 5.6 – колегія суддів погоджується з доводами позивача у цій справі про відсутність у експерта Зеря І. можливостей проводити об`єктивні та достовірні дослідження металів на виробів з них через відсутність належних знань, і як наслідок надані ним висновки у спірному випадку не можуть вважатися достовірним джерелом, яке б могло бути використано митним органом приймаючи оскаржуване у цій справі позивачем рішення.
Обговорюючи надані СЛЕД Держмитслужби: листом від від 19.01.26 № 7.17/10/8.19/199 інформацію про те, що п.2.3 ч.2 Положення про Експертно-кваліфікаційну комісію Державної митної служби України, затвердженого наказом Державної митної служби України від 05.02.20 № 38 «Про створення Експертно-кваліфікаційної комісії Держмитслужби», за яким Експертно-кваліфікаційна комісія (далі – ЕКК) Держмитслужби, відповідно до покладених завдань, готує до затвердження Головою ЕКК Держмитслужби Перелік експертних спеціальностей та екзаменаційні білети, а експертна спеціальність «Дослідження чорних, кольорових, дорогоцінних металів, сплавів і виробів з них» із індексом 5.6 входить до Переліку основних видів експертних спеціальностей, за якими надається право на самостійне проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Головою ЕКК Держмитслужби 05.02.2020; а також листом СЛЕД Держмитслужби від 28.01.26 № 7.17-1/10/8.19/317 копії наказу Державної митної служби України від 05.02.20 № 38 «Про створення Експертно-кваліфікаційної комісії Держмитслужби» та Переліку основних видів експертних спеціальностей, за якими надається право на самостійне проведення досліджень (аналізів, експертиз), затвердженого Головою ЕКК Держмитслужби 05.02.2020, колегія суддв аналізуючи зміст наведених положень зазначає, що статус експерта надається експертно-кваліфікаційною комісією самої Державної митної служби, при цьому для отримання статусу експерта кандидат навіть не повинен подати докази того, що він має відповідну освіту за певним напрямком та володіє необхідними знаннями, адже для розгляду питання надання права на самостійне проведення експертиз експертно-кваліфікаційній комісії подаються лише копії навчальних висновків кандидата, характеристика та відгук про результати стажування (п.3.3 розділу 3 Положення про Експертно-кваліфікаційну комісію ДМСУ). 
При цьому, колегія суддів акцентує увагу, що саме пп.3.2 розділу 3 Положення про Експертно-кваліфікаційну комісію ДМСУ чітко визначено, що фахівець, який претендує на право на самостійне проведення експертиз, має знати законодавство та володіти спеціальними знаннями та практичними навичками, необхідними для проведення експертиз за первним напрямком.
Оскільки у даному спірному випадку є беззаперечно встановленим та СЛЕД і відповідачем по справі не спростовується той факт, що експерт Зеря І. не має відношення до металознавства та методики виготовлення безшовних труб, не має відповідної освіти та кваліфікації у зазначеній галузі матеріалознавства металів, колегія суддів погоджується з доводами позивача у цій справі і вважає, що експертно-кваліфікаційна комісія не мала права надавати експерту Зеря І. з освітою за спеціальністю «технологія електрохімічних виробництв» без проходження будь-якого навчання і стажування за напрямком матеріалознавства металів, право на самостійне проведення експертиз за експертною спеціальністю «Дослідження чорних, кольорових, дорогоцінних металів, сплавів і виробів з них» із індексом 5.6, так як цей експерт не володіє спеціальними знаннями в галузі матеріалознавства металів.
Звертає увагу апеляційного суду також той факт, що експертом Зеря І. не здійснювався безпосередньо огляд труб позивача, що підтверджується як відповіддю СЛЕД Держмитслужби від 05.12.2025 на адвокатський запит, так і змістом Висновку СЛЕД, що свою чергу не спростовується самим відповідачем по справі, на території якого в зоні митного контролю митного поста мав би здійснюватися огляд труб із забезпеченням дотримання режиму зони митного контролю та контролює допуску осіб до такої зони.
Оскільки без дотримання встановленої процедури огляду предмету дослідження жодний експерт, в тому числі і експерт Зеря І, не має можливості встановити зазначені у Висновку СЛЕД характеристики товару, а без спеціальних знань не міг надати обґрунтований висновок з предмету дослідження у даному спірному випадку, колегія суддів визнає цілком необ`єктивними та непрофесійними викладені експертом Зеря І висновки від 04.11.2025 № 1420003700-0390 та зміни від 06.11.2025 № 1 до Висновку від 04.11.2025 № 1420003700-0390, а відповідно і такими, що не мали братися до уваги відповідачем по справі під час винесення оскаржуваного у цій справі рішення, та судом першої інстанції за результатом розгляду по суті ініційованого позивачем у цій справі спору.
Посилання відповідача по справі на те, що товар позивача оглядався 30.10.2025 експертом Торопіним В., колегією суддів не беруться до уваги, оскільки по перше, вказана обставина доказово не підтверджена, а по друге, особі з прізвищем ОСОБА_4 не доручалося здійснення дослідження товару позивача та надання висновків з цього приводу.
Наведені вище обставини колегією суддів аналізуються, оскільки саме відсутність кваліфікації та необхідних знань в галузі «Дослідження чорних, кольорових, дорогоцінних металів, сплавів і виробів з них» у експерта Зеря І., який діяв навіть всупереч вимог затвердженої СЛЕД Держмитслужби робочої інструкції PI-215/37/2024, в тому числі і в частині необхідності зовнішнього огляду та визначення розмірів саме експертом, який проводить дослідження (розділі 7 «Проведення випробувань»), без чіткого зазначення використання приладів ( штангенциркуля) який пройшов повірку та калібровку та тощо, що свідчить про недостовірність як вимірювання так і всього обсягу дослідження товару позивача – призвело до сумнівних висновків у даному випадку стосовно класифікації товарів позивача, що переміщуються через митний кордон України.
Не може колегія суддів також визнати достатньо обґрунтованими посилання відповідача на відсутність у нього можливості та повноважень перевіряти відомості гр. 12 «Висновки» на їх відповідність вказаній в гр. 13 «Список використаних джерел» інформації, оскільки така позиція митного органу суперечить положенням ч.12 ст. 357 Митного кодексу України, що у сукупності з вищенаведеними обставинами беззаперечно вказує на необґрунтованість висновку, який викликає об`єктивні сумніви у його правильності, що є підставою для призначення повторного дослідження (експертизи), яке відповідач не визнав за необхідне проводити, а суд першої інстанції цей факт був повністю проігнорований.
Суттєвими на переконання колегії суддів у цій справі є посилання позивача на відсутність законодавчо встановлених підстав для внесення змін до висновків експертів СЛЕД Держмитслужби, тому з цього питання апеляційний суд з огляду на зміст наказу Міністерства фінансів України від 02.12.16 № 1058, Положення про СЛЕД Держмитслужби та Положення про Дніпропетровське управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби наголошує на неможливості ні для митного органу ні для суду брати до уваги «зміні № 1 до висновку» як виправлення чи доповнення Висновку, що складені всупереч чинного законодавства з питань митної справи та у не встановленій законом формі. Відповідно, колегія суддів визнає протиправним посилання відповідача по тексту гр.5 оскаржуваного Рішення КТ саме на зміни від 06.11.2025 до Висновку СЛЕД та їх врахування при класифікації товарів позивача.
Не беручи до уваги вищеописані обставини та факти у цій справі, суд першої інстанції відмовляючи у задоволені вимог позивача безпідставно також не надав оцінки як державним стандартам Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб так і наданим відповідачу виданих виробником товаросупровідних документам, в яких чітко зазначалося, що придбані позивачем у виробника і ввезені труби відповідають стандарту труб GB/T 8162-2018 та за своїми фізичними характеристиками вказують на те, що товар є саме трубою холоднотягнутою.
Посилання митного органу у відзиві на апеляційну скаргу на не надання позивачем до митниці самого тексту державного стандарту Китайської Народної Республіки, і відповідно його необізнаності, на переконання колегії суддів є безпідставним, оскільки позивачем до митного органу були надані видані виробником товаросупровідні документи в яких чітко зазначено, що придбані позивачем та надані до митного оформлення труби відповідають стандарту труб GB/T 8162-2018, який є державним стандартом Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб, а аналіз тексту вказаного стандарту труб GB/T 8162-2018 та порівняння із описаними позивачем, відповідачем та експертом СЛЕД фізичними характеристиками ввезеного позивачем товару вказує на те, що цей товар є саме трубою холоднотягнутою, і під час апеляційного перегляду даної справи відповідачем вказані обставини не спростовані (в тому числі і відзивом на апеляційну скаргу).
Крім того, вказані у попередньому абзаці доводи митного органу про не надання позивачем стандарту Китайської Народної Республіки – GB/T8162-2018, колегія суддів визнає лише виправданням митного органу факту неналежного виконання своїх обов`язків у спірному випадку, оскільки позивачем були надані до митниці усі потрібні документи (комерційні та транспортні, сертифікати якості, і інші характеристики зі стандарту), вказаний стандарт зазначався у наданому до митного органу разом з декларацією 27.10.2025 за № 25UA110050003746U4 листі виробника б/н від 22.07.2025, а сам Стандарт GB/T 8162-2018 (китайський національний стандарт на безшовні сталеві труби загального призначення) не є обов`язковим документом, який вимагається для подання митному органу під час митного оформлення в Україні і для митного оформлення товарів з Китаю достатньо мати заводський сертифікат якості (де вказано стандарт виготовлення труб).
Оскільки відповідно до п.23 і п.24 ч.1 ст.4 Митного кодексу України під митним оформленням розуміється виконання необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення митних формальностей, якими вважається сукупність дій, що підлягають виконанню відповідними особами і митними органами, а також автоматизованою системою митного оформлення з метою дотримання вимог законодавства України з питань митної справи (пункт 29 частини першої статті 4 Митного кодексу України в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин), і митним контролем вважається сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку, а відповідно до ч.5 ст.255 Митного кодексу України митне оформлення вважається завершеним після виконання всіх митних формальностей, визначених цим Кодексом відповідно до заявленого митного режиму, що засвідчується органом доходів і зборів шляхом проставлення відповідних митних забезпечень (у тому числі за допомогою інформаційних технологій), інших відміток на митній декларації або документі, який відповідно до законодавства її замінює, а також на товаросупровідних та товарно-транспортних документах у разі їх подання на паперовому носії – колегія суддів наголошує, що митний орган у разі потреби мав би запропонувати позивачу надати повний зміст стандарту GB/T 8162-2018 та зробив офіційний запит на додаткову перевірку, що в даному випадку не відбувалося.
Крім того, колегія суддів наголошує, що при здійсненні контролю правильності класифікації товарів (перевірку заявленого коду згідно з УКТ ЗЕД) митні органи мають діяти відповідно до вимог ст.69 Митного кодексу України, тобто, не тільки перевіряти чи відповідає опис товару, його склад, характеристики та призначення заявленому коду з урахуванням наданих декларантом документів, а й вимагати від декларанта усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них, та відповідно враховувати ці документи. І тільки у разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари (ч.4 ст.69 Митного кодексу), а для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо (ч.5 ст.69 Митного кодексу), з урахуванням того, що для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики, визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікаційним кодом згідно з УКТ ЗЕД.
Проте, виходячи з наявних в матеріалах справи доказів, у даному спірному випадку відповідач не тільки не вимагав від позивача додаткових відомостей або розгорнутих пояснень щодо товару, а й взагалі не брав до уваги зміст наданих позивачем: Зовнішньоекономічного контракту купівлі-продажу, стороною якого є виробник товарів, що декларуються і доповнень до зовнішньоекономічного контракту; рахунків-фактури; консаменту; накладних; супровідних документів; накладних; платіжних документів; сертифікатів якості; електронного сертифіката про непреференційне походження товару, факту видачі та/або зміст якого митний орган може перевірити на вебсайті компетентного органу (організації), що видав сертифікат; листа виробника товару в якому міститься пряме посилання на державний стандарт Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб GB/T 8162-2018; підготовленого спеціалізованим експертом висновку про якісні характеристики товарів від 24.10.2025, тощо, хоча і перелічив вказані документи в оскаржуваному рішенні. 
Зокрема, як зазначено у пункті 5 оскаржуваного рішення на обґрунтування підстав зміни класифікації заявленого позивачем товару за кодом УКТ ЗЕД 7304318090 як «холоднотягнуті труби» на інший код УКТ ЗЕД 7304398290 як «вироби з чорних металів: труби сталеві, безшовні, гаряче деформовані гарячекатані/гарячетягнуті), круглого поперечного перерізу» - митний орган лише перелічив нормативно-правові акти з питань класифікації товарів (Закон України від 19.10.2022 № 2697-ІХ "Про Митний тариф України". УКТ ЗЕД. Пояснення до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, затверджені наказом Держмитслужби від 14.12.2022 № 543. Наказ Міністерства фінансів України від 30.02.2012 р. № 650, із змінами, внесеними згідно з наказом Міністерства фінансів України від 23.12.2022 №455. Обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД) без належного обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, зазначеному у графі 6 рішення щодо класифікації товарів. 
На переконання колегії суддів посилання відповідача лише на перелік нормативно-правові акти з питань класифікації товарів без чіткого зазначення конкретних відповідних норм (статей, пунктів) перелічених нормативно-правових актів є формальним обґрунтуванням позиції митного органу, що є не достатньою підставою визнати обґрунтованим та зрозумілим рішення митного органу визначити заявлений позивачем до розмитнення товар за іншим кодом УКТ ЗЕД як «гаряче деформовані гарячекатані/гарячетягнуті труби», тобто, за іншим кодом УКТЗЕД ніж було зазначено позивачем у митній декларації кодом на підставі документально підтвердженого придбання «холоднотягнуті труби» у виробника товару.
Щодо доводів позивача про невідповідність спірного рішення митного органу формі, що встановлена новою редакцією наказу Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 650, яка має нову форму, відмінну від форми рішення про визначення коду товару, яка застосовувалась раніше – колегія суддів проаналізовано затверджений Наказом Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року №455 Порядок прийняття та оприлюднення рішень щодо зобов`язуючої інформації, розгляду звернення підприємства про продовження строку використання рішення щодо зобов`язуючої інформації, відшкодування коштів за проведення досліджень (аналізів, експертиз) проб (зразків) товарів для прийняття митним органом рішень щодо зобов`язуючої інформації та внесення змін до деяких наказів Міністерства фінансів України (далі - Порядок №455) та внесені цим Порядком №455 зміни до Порядку роботи відділу митних платежів, підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 650, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 02 липня 2012 року за № 1085/21397, виклавши його в новій редакції.
На підставі аналізу вказаних у попередньому абзаці нормативних актів, колегія суддів акцентує увагу на тому, що вказаним порядком встановлена форма рішення про визначення коду товару (додаток 5 до Порядку №650), зокрема рішення повинно мати перелік поданих до розгляду документів, дані граф 31 та 33 ВМД (дані граф митної декларації), за якими задекларовано товар, документи, якими керувалися під час прийняття рішення, висновок, а в додатку 1 до Порядку №455 викладено нову форму рішення щодо класифікації товарів, відповідно до якої, в рішенні має бути зазначено: номер рішення, номер запиту, перелік документів, відомості щодо товару, які містяться у митній декларації, обґрунтування класифікації товару, висновок, строк дії рішення, посадова особа митного органу, яка прийняла рішення. При цьому, відповідно до пояснень до заповнення рішення щодо класифікації товарів (додаток до форми рішення щодо класифікації товарів) у пункті «Обґрунтування класифікації товару» надається обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, зазначеному у графі 6 рішення щодо класифікації товарів, у тому числі з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТЗЕД тощо.
Відтак суттєвою різницею рішень про визначення коду товар визначених в Порядку №650 та Порядку №455 є необхідність обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, зазначеному у графі 6 рішення щодо класифікації товарів, у тому числі з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТЗЕД тощо. При цьому суд звертає увагу на те, що в даному випадку не достатньо лише зазначити документи, якими керувався митний орган під час прийняття рішення, а тому колегія суддів наголошує, що суд першої інстанції вирішуючи спір у цій справі по суті був зобов`язаний встановити, чи містить спірне рішення про коригування митної вартості обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТЗЕД, зазначеному у графі 6 рішення щодо класифікації товарів, у тому числі з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТЗЕД тощо, що судом першої інстанції не було здійснено
Відповідно, колегія суддів визнає за необхідне детально проаналізувати спірне рішення відповідача на предмет дотримання форми при його складенні, та перш за усе звертає увагу на те, що для того щоб зміна коду УКТ ЗЕД була законною, митний орган зобов`язаний довести наявність розбіжностей (тобто, у поданих документах мають бути розбіжності щодо опису, характеристик, складу чи призначення товару, які викликають сумніви у правильності заявленого декларантом коду), а також чітко вказати, яке саме правило застосування правил УКТ ЗЕД було порушено декларантом, оскільки за загальновстановленими правилами Класифікація має ґрунтуватися виключно на Основних правилах інтерпретації УКТ ЗЕД.
Рішення митного органу про зміну коду повинно бути вмотивованим, складеним у письмовій формі за встановленою формою із детальним обґрунтуванням на підставі повного та об`єктивного дослідження усіх обставин та документів, а не з формальним посиланням на перелік нормативно-правових актів та на висновок експертної установи, у даному випадку на висновок Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 №1420003700-0390 та зміну №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390 (складений експертом Зеря І), який, як зазначалося вище по тексту постанови апеляційного суду є неповним, необ`єктивним та необґрунтованим у зв`язку з чим не мав би братися до уваги митним органом за основу задля зміни класифікації коду товару позивача.
Підтвердженням безпідставності врахування митним органом згаданого у пункті 5 оскаржуваного рішення висновку Дніпропетровського управління експертиз та досліджень СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 №1420003700-0390 та зміну №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390, на переконання колегії суддів є не тільки надані позивачем до митного органу документи, за змістом яких придбаний за прямим контрактом у виробника товар згідно державного стандарту Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб GB/T 8162-2018 є «холоднотягнуті труби» і висновки про якісні характеристики товарів від 24.10.2025, а й Положення національних стандартів ДСТУ 8938:2019 «Труби сталеві безшовні гарячедеформовані. Технічні умови» та ДСТУ 8939:2019 «Труби сталеві безшовні холоднодеформовані. Технічні умови», які мають пріоритет застосування при оцінці характеристик товару/властивостей виробу, оскільки встановлюють технічні вимоги до нього, і відповідно, малт б враховуватися як митним органом так і експертом Зеря І. за підписом якого оформлено вказаний висновок СЛЕД Держмитслужби від 04.11.2025 №1420003700-0390 та зміни №1 від 06.11.2025 до висновку від 04.11.2025 №1420003700-0390.
За вказаних у попередньому абзаці обставин, перш за все колегія суддів акцентує увагу на тому, що затвердженими СЛЕД Держмитслужби робочими інструкціями, які мають використовуватися при проведенні дослідження, чітко встановлено «юридичну силу та ієрархію нормативно-правових актів» за якою Закон України «Про правотворчу діяльність», державні стандарти України (ДСТУ) мають вищу юридичну силу за робочі інструкції та методичні рекомендації міністерств, а тому в разі розбіжності між ДСТУ і робочою інструкцією застосовуються саме ДСТУ (ст.19).
Проте, у п.11 Висновку СЛЕД експерт Зеря І. наводячи геометричні розміри досліджуваних труб у табличній частині висновку безпідставно не врахував, не дослідив та не надав належної оцінки тому, що відповідно до пункту 5.4 та таблиці 2 розділу 6 «Технічні вимоги» ДСТУ 8939:2019, граничні відхилення за зовнішнім діаметром і товщиною стінки холоднодеформованих труб визначаються залежно від номінальних розмірів і класу точності виготовлення, а аналіз виміряних значень, наведених у таблиці Висновку СЛЕД свідчить, що навіть за цими даними параметри труб перебувають у межах допустимих відхилень, установлених ДСТУ 8939:2019.
Згідно з технологією виробництва безшовних труб: гарячедеформовані труби мають обмеження щодо мінімальної товщини стінки та співвідношення «діаметр/товщина»; а тонкостінні труби з високою точністю розмірів, як правило, виготовляються шляхом холодної деформації (волочіння, холодної пільгерної прокатки). Відповідно, сам факт існування труб із зазначеними геометричними параметрами ставить під сумнів можливість їх виготовлення гарячедеформованим способом, а промислова практика передбачає, що труби малих діаметрів отримують після холодної деформації, із заготовки гарячедеформованої, гаряча деформація (прошивка, розкатка, редукування): потребує масивної заготовки; має обмеження по мінімальному діаметру через стабільність процесу; не забезпечує потрібну точність для малих діаметрів.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що дослідницька частина Висновку СЛЕД викладена з порушеннями логічної послідовності висновків, а також з некоректним застосуванням ознак об`єктів експертизи, і не містить при цьому даних щодо відібрання зразків з кожного типорозміру для проведення детального дослідження внутрішньої поверхні труб, що у сукупності ставить під сумнів проведення дослідження якості внутрішньої поверхні труб під час експертизи. 
Про недоведеність факту здійснення експертом дослідження заявлених позивачем до митного контролю труб свідчить не тільки відсутність по тексту Висновку СЛЕД згадування про їх огляд експертом Зеря І., а й суто формальний опис дефектів на поверхні труб, які не можуть використовуватися як критерій визначення способу виготовлення труб. Зокрема, посилання на: наявність корозійних уражень поверхні труб, є ознакою їх виготовлення гарячедеформованим способом і не може свідчить про невідповідність їх визначенню як холоднодеформовані труби, оскільки корозія є післявиробничим фактором, тоді як вимоги стандартів до якості поверхні стосуються виробничих дефектів, що виникають у процесі виготовлення; а наявність видимої окалини по краю, відсутність вираженого полірування торця не передбачені стандартами в якості критеріїв визначення способу виготовлення труб і не можуть бути підставою для віднесення їх до гарячедеформованих; перелічені у Висновку СЛЕД вдави, вм`ятини, виїмки, лампаси та сідина – не можуть використовуватися в якості критерія визначення способу їх виготовлення, що чітко прописано спеціалістом в галузі металознавства та методики виготовлення безшовних труб, а також у ДСТУ 8939:2019 та ДСТУ 2680-94.
Так, присутність окалини на поверхні холоднодеформованих труб прямо передбачено в тексті ДСТУ 8939:2019, зокрема, в п.6.3 зазначено, що наявність окалини є допустимою, якщо вона не виводить товщину стінок за мінусові відхилення, і в цьому пункті наведено вичерпний перелік дефектів поверхні холоднодеформованих труб які є недопустимими, а саме - тріщини, плени, розривини, раковини та закати, але перелічені у Висновку дефекти не входячть до цього переліку, а в п.6.4 ДСТУ 8939:2019 вказано, що за замовчуванням окалина присутня на поверхні холоднодеформованих труб і може бути видалена за вимогою клієнта.
Окрім того, згідно п. 4.18 та п. 4.19 ДСТУ 2680-94 «Труби безшовні катані із сталей і сплавів. Терміни та визначення дефектів поверхні» такі дефекти, як вдави, вм`ятини, виїмки притаманні усім різновидам катаних труб та відповідно не можуть використовуватися в якості критерія визначення їх способу виготовлення, а згідно ДСТУ 2680-94 «Труби безшовні катані із сталей і сплавів. Терміни та визначення дефектів поверхні», лампаси та сідина є одними з різновидів дефектів, описаних в п.4.12 та п. 4.8 даного ДСТУ, які можуть виникнути на поверхні труб внаслідок недотримання технології прокатування або використання неякісного інструменту. Також не можуть використовуватися в якості критеріїв визначення способу виготовлення труб спіральні (гвинтові) сліди від валків на поверхні труб, з огляду на те, що: «гвинтовий слід» є дефектом поверхні, який являє собою виступи та заглиблення, що періодично повторюються, розташовані вздовж гвинтової лінії, котрі можуть утворюватися під час прокатування труб на правильних станах, які використовуються як при виробництві гарячодеформованих, так і холоднодеформованих труб, і даний дефект описаний в п.4.20 ДСТУ 2680-94 «Труби безшовні катані із сталей і сплавів. Терміни та визначення дефектів поверхні».
Також слід зазначити, що «сірий матовий колір поверхні труб» (опис з Висновку СЛЕД) не суперечить тому, як повинна виглядати поверхня труб після термообробки. Дані про те, що труби пройшли термообробку, містяться в сертифікаті якості на товар, а ДСТУ 8939:2019 та ДСТУ 2680-94 не встановлюють вимог до кольору поверхні труб і не передбачають використання кольору як критерію оцінки якості або способу виготовлення труб. Сірий матовий колір поверхні труб не є нормативною ознакою, що дозволяє ідентифікувати спосіб деформації, водночас, зазначений колір відповідає стану металу після термічної обробки (підтверджується сертифікатом якості) та не може використовуватися для формування технологічних висновків поза межами вимог стандартів. Відповідно до ISO 4287 параметри шорсткості поверхні (Ra, Rz) є кількісними параметрами профілю поверхні, а згідно з ISO 4288 їх визначення здійснюється виключно шляхом профілометричних вимірювань із застосуванням спеціалізованого вимірювального обладнання, а візуальний (органолептичний) огляд взагалі не передбачений зазначеними стандартами як метод визначення параметрів шорсткості та не може використовуватися для встановлення їх значень або для формування технологічних висновків.
Отже, за наведених обставин та з огляду на обґрунтування спеціаліста ОСОБА_3 , який будучи залученим під час митного оформлення товару відповідно до ч.5 ст.327 Митного кодексу України надав висновок від 24.10.2025, в якому описано спосіб виготовлення труб з посиланням положення спеціальної металознавчої та технологічної літератури, колегія суддів підкреслює, що задля перевірки правильності визначеного позивачем коду товару мало б бути проведено мікроструктурний аналіз, який саме дозволяє встановити характер деформації металу, і який дає змогу виявити ознаки холодної або гарячої деформації, зокрема: форму та розмір; ступінь їх витягнутості, наявність або відсутність рекристалізації та тощо. Вказані дослідження експертом СЛЕД не проводилися, хоча без проведення мікроструктурного аналізу висновок про якість внутрішньої поверхні труб та спосіб виготовлення труб є передчасним і неповним, оскільки такий аналіз є єдиним науково-обґрунтованим методом встановлення характеру деформації металу (холодної чи гарячої) бо мікроструктура металу суттєво відрізняється після холодної та гарячої деформації.
Відповідно до зазначеного, колегія суддів визнає протиправним врахування митним органом у спірному випадку необґрунтованого та не повного висновку експерту СЛЕД Зеря І., яким під час дослідження та складання Висновку СЛЕД не були проаналізовані положення національних стандартів України (що підтверджується відсутністю їх згадування в тексті висновку) щодо труб та способів їх виготовлення.
Підсумовуючи вищевикладене у сукупності, в тому числі і з огляду на надані позивачем відповідачу та до суду видані виробником товаросупровідні документи в яких чітко зазначено, що придбані позивачем труби відповідають стандарту труб GB/T 8162-2018, який є державним стандартом Китайської Народної Республіки для безшовних сталевих труб, а аналіз тексту вказаного стандарту труб GB/T 8162-2018 та порівняння із описаними позивачем, відповідачем і експертом СЛЕД фізичними характеристиками ввезеного позивачем товару вказує на те, що цей товар є саме трубою холоднотягнутою, і під час апеляційного перегляду даної справи відповідачем вказані обставини не спростовані належними та достатніми доказами (в тому числі і відзивом на апеляційну скаргу) – колегія суддів визнає протиправним та таким, що підлягає скасуванню прийняте Південно-Східною митницею рішення щодо класифікації товарів від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ. 
При цьому, колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у апеляційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (№ 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (№ 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (№ 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v.Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Згідно з п.2 ч.1 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Пунктом 4 ч.1 ст.317 КАС України установлено, що підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Відповідно, оскільки судом першої інстанції описані у постанові апеляційного суду обставини були залишені поза увагою без належної правової оцінки підставам для прийняття спірного рішення відповідача, колегія суддів вважає за необхідне задовольнити вимоги апеляційної скарги та скасувати судове рішення і прийняти нове про задоволення вимог ТОВ «ФОРПОСТ-М».
Також виходячи з положень ч.1 ст.139 КАС України, колегія суддів вважає за необхідне стягнути на користь ТОВ «ФОРПОСТ-М» за рахунок бюджетних асигнувань Південно-східної митниці документально підтверджені судові витрати:
- на сплату судового збору загальною сумою 6 661,60 грн, (при сплаті судового збору при зверненні до суду з адміністративним позовом), платіжної інструкції (при сплаті судового збору при зверненні до суду з апеляційною скаргою).
- витрати на професійну правничу допомогу в загальному розмірі 15 000 грн, що підтверджуються договором про надання правничої допомоги від 18.11.2025 року та рахунком на оплату № 1/КТ від 26.12.2025 року на суму 15 000 грн.
Враховуючи те, що справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження, рішення суду апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.
Керуючись ст.ст. 242, 315, 317, 319, 321, 322, 325 КАС України, суд, -

П о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» –задовольнити. 
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 12 лютого 2026 року року у адміністративній справі № 160/36367/25 – скасувати
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» до Південнно-східної митниці про визнання протиправним та скасування рішення – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Південно-Східною митницею щодо класифікації товарів від 07.11.25 № 25UA11000000071-КТ.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» за рахунок бюджетних асигнувань Південнно-східної митниці судові витрати по сплаті судового збору загальною сумою 6 661,60 грн. 
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ФОРПОСТ-М» за рахунок бюджетних асигнувань Південнно-східної митниці витрати на правничу довпомогу сумою15 000 грн. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Сафронова 

суддя А.О. Коршун 

суддя Д.В. Чепурнов