справа № 619/1837/26
провадження № 2-о/619/87/26

Рішення
іменем України 

06 травня 2026 року, 
м. Дергачі, 
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку окремого провадження цивільну справу №619/1837/26,
ім`я (найменування) заявника та заінтересованої особи:
заявник:  ОСОБА_1 , 
заінтересована особа: Дергачівська міська рада,
вимоги заявника: про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю,
представниця заявника: ОСОБА_2 ,
представниця заінтересованої особи: Суржкова В.В.

Стислий виклад позиції заявника.
ОСОБА_1 , у інтересах якої діє адвокат Мироненко С.М., 23.03.2026 звернувся до з заявою, у якій просить встановити, що він проживав з ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , однією сім`єю більше п`яти років по день його смерті за адресою: АДРЕСА_1 . У обґрунтування заяви зазначено, що  ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 перебував в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , але шлюбно-сімейні відносини між ними не підтримувалися, проживали окремо. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_5 . ОСОБА_1 займався похованням ОСОБА_3 , ним було організоване та оплачене поховання спадкодавця, що підтверджується договором замовлення з ритуальною службою, квитанцією про проведення розрахунку. Також ОСОБА_1 отримав допомогу на поховання ОСОБА_3 з територіального органу Пенсійного фонду України, На заяву ОСОБА_1 він отримав лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_3 . Після смерті ОСОБА_3 , ОСОБА_1 залишився проживати в житловому будинку по АДРЕСА_2 де і проживає на даний час. Він у встановлений законом 6-ти місячний строк звернувся з заявою до приватного нотаріуса щодо видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_5 , однак йому відмовлено, оскільки не надав докази родинних відносин або рішення суду. Він з 2019 року постійно до дня смерті проживав разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 , опікувався ним, надавав матеріальну та іншу допомогу, інших зареєстрованих осіб у місці їх спільного проживання не значиться. За час спільного проживання відремонтований паркан, поміняли вхідні двері до будинку, зроблено косметичний ремонт будинку та надвірної території. Крім того, він займався за власні кошти ремонтом транспортного засобу марки «Mitsubishi Lancеr», який належав ОСОБА_3 . Звертаючись до суду з даною заявою має намір встановити факт, що має юридичне значення, з метою оформлення спадкових прав. 
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 30.03.2026 заяву залишено без руху та 03.04.2026 представницею заявника виправлено недоліки.
Відповідно до ухвали суду від 06.04.2026 прийнято до розгляду та відкрито провадження в порядку окремого провадження, призначено справу до розгляду на 05.05.2026, у якому оголошено про перехід до стадії ухвалення судового рішення, проголошення якого призначено на 06.05.2026.
Представниця заявника у судовому засіданні вимоги заяви підтримала.
Представниця заінтересованої особи у судове засідання не з`явилася, надавши клопотання про розгляд справи без її участі. 
Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть. 
ОСОБА_3 проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Разом з ним на день смерті за вказаною адресою зареєстрованих осіб не значиться, про що свідчить довідка Дергачівської міської ради від 24.11.2025 вих. №444/03-32.
Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Стаття 1217 ЦК України передбачає, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина друга статті 1220 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частини перша, друга статті 1223 ЦК України).
За відомостями Інформаційної довідки за Спадкового реєстру за №84825391 від 09.04.2026, заповіт від імені ОСОБА_3 відсутній.
Відповідно до частини п`ятої статті 1268 ЦК України спадщина належить спадкоємцю незалежно від часу її прийняття з часу відкриття спадщини.
Згідно з частиною першою статті 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадщину почергово.
Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття (частина друга статті 1258 ЦК України).
Відповідно до статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки, зокрема, вітчим, мачуха, пасинки, падчерки, інші особи, які взяли до себе дитину як члена сім`ї, тощо.
При цьому обов`язковою умовою для визнання того, що вони проживали однією сім`єю, крім власне факту спільного проживання, є несення зі спадкодавцем спільних витрат, ведення спільного бюджету, спільне харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Пленум Верховного Суду України у пункті 21 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив, що при вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім`єю не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини (четверта черга спадкоємців за законом), судам необхідно враховувати правила частини другої статті 3 СК України про те, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки. Зазначений п`ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім`єю до набрання чинності цим Кодексом. Однак, до числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою.
Відповідно до ч. 3 ст. 1268 та ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.
Якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Статтею 3 СК України передбачено, що сім`ю складають особи, які спільно проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки.
У пункті 6 рішення від 03 червня 1999 року N 5-рп/99 Конституційний Суд України зазначив, що до членів сім`ї належать особи, що постійно мешкають разом та ведуть спільне господарство. Ними можуть бути не тільки близькі родичі, але й інші особи, які не перебувають у безпосередніх родинних зв`язках. Обов`язковою умовою для визнання їх членами сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт і т. п.
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у постанові від 08.02.2023 року вказав, що «...З метою застосування статті 1264 ЦК України встановлення факту проживання однією сім`єю передбачає доведення перед судом факту спільного проживання осіб, наявності у них спільного побуту, виникнення між ними у зв`язку із цим взаємних прав та обов`язків, притаманних сім`ї. Під спільним проживанням слід розуміти постійне фактичне проживання таких осіб в житлі за однією адресою (адресами), збереження ними у такому житлі переважної більшості своїх речей, зокрема щоденного побутового вжитку, сприйняття ними цього місця проживання як свого основного, незалежно від того, що будь-хто із них за особливістю своєї роботи/служби зумовлений тривалий час бути відсутнім за цим місцем проживання (несення військової служби, вахтовий метод роботи). Спільний побут, в свою чергу, передбачає ведення спільного господарства, наявність спільного бюджету, витрат, придбання майна для спільного користування, в тому числі за спільні кошти та внаслідок спільної праці, спільна участь в утриманні житла, його ремонт, спільне харчування, піклування один про одного/надання взаємної допомоги тощо. При цьому має бути встановлена і доведена саме сукупність вказаних усталених обставин та відносин...».
До спадкоємців четвертої черги належать не лише жінка (чоловік), які проживали однією сім`єю зі спадкодавцем без шлюбу, таке право можуть мати також інші особи, якщо вони спільно проживали зі спадкодавцем, були пов`язані спільним побутом, мали взаємні права та обов`язки.
Така позиція зазначена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 24.09.2020 у справі № 644/5818/18.
Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
Частина друга статті 78 ЦПК України передбачає, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Статтею 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Обов`язковою умовою для визнання осіб членами однієї сім`ї є факт спільного проживання, ведення спільного господарства, наявність спільних витрат, купівлі майна для спільного користування, участі у витратах на утримання житла, його ремонт, наявність інших обставин, які підтверджують реальність сімейних відносин (Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року № 5-рп/99 у справі про офіційне тлумачення терміна «член сім`ї» ).
Згідно зі статтею 1268 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Відповідно до частин третьої і четвертої статті 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.
Крім того, необхідною умовою встановлення факту постійного проживання позивача разом зі спадкодавцем та визнання його спадкоємцем останнього є доведеність факту постійного проживання позивача і спадкодавця в одному житловому приміщенні на час відкриття спадщини.
Частиною першою статті 29 ЦК України встановлено, що місцем проживання фізичної особи є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.
Під місцем постійного проживання розуміється місце, де фізична особа постійно проживає. Тимчасовим місцем проживання є місце перебування фізичної особи, де вона знаходиться тимчасово (під час перебування у відпустці, відрядженні, зокрема у готелі чи у санаторії, тощо).
Відсутність реєстрації місця проживання заявника за місцем проживання спадкодавця не може бути доказом того, що він не проживав зі спадкодавцем, оскільки сама по собі відсутність такої реєстрації згідно зі статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» не є абсолютним підтвердженням обставин про те, що спадкоємець не проживав зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, якщо обставини, встановлені частиною третьою статті 1268 ЦК України, підтверджуються іншими належними і допустимими доказами, які були надані позивачем, та оцінені судом (див.: постанову Верховного Суду від 10 січня 2019 року у справі № 484/747/17 (провадження № 61-44149св18)).
Постановою приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Копил В.В. від 24.11.2025 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 у зв`язку з ненаданням ОСОБА_1 документів, що підтверджують родинні відносини або рішення суду, що набрали законної сили про встановлення факту родинних та інших відносин.
Про спільне проживання можуть свідчити наявність спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у спільних витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин не менш як п`ять років до часу відкриття спадщини.
Із акту, складеного депутатом Дергачівської міської ради від 23.03.2026 вбачається, що зі слів сусідів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 постійно проживав та був зареєстрований ОСОБА_3 . Разом з ним з 2019 року без реєстрації постійно проживав ОСОБА_1 , який опікувався ОСОБА_3 та здійснював за ним постійний догляд, надавав допомогу по догляду за будинком та прибудинковою територією, викликав швидку в разі необхідності, лікарів для надання медичної допомоги.
ОСОБА_1 здійснював поховання ОСОБА_3 , про що свідчить договір-замовлення на організацію та проведення поховання, товарний чек на придбання всього необхідного для проведення поховання та отримав необхідні виплати від ПФУ у зв`язку зі смертю ОСОБА_3 , про що свідчить виписка по особовому рахунку.
На підтвердження здійснення витрат на утримання майна за місцем проживання заявник надав копії чеків та квитанцій на придбання побутової техніки, будівельних матеріалів, меблів, інструментів, запчастин для автомобіля тощо. 
Крім того, Дергачівський відділ ДРАЦС у Харківському районі Харківської області повідомив, що заявником при державній реєстрації смерті ОСОБА_3 , заявником був ОСОБА_1 . 
Харківське обласне бюро судово-медичної експертизи повідомило, що 16.10.2025 остаточне лікарське свідоцтво про смерть №12-17/368А/25 на померлого ОСОБА_3 видано гр. ОСОБА_1 .
За відомостями приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу Копил В.В. після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 надійшла заява ОСОБА_1 про прийняття спадщини. Заяви про прийняття чи відмову від спадщини від інших громадян не надходили. Заповіт від імені померлого не складався, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. 
Згідно показань допитаних в судовому засіданні свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_5 та ОСОБА_9 , заявник проживав разом з померлим ОСОБА_3 за адресою: м. Дергачі, в-д Туранських, 8 тривалий час, вели спільне господарство, мали спільний бюджет, спільно харчувалися. ОСОБА_3 мав поганий стан здоров`я і потребував сторонньої допомоги, яку надавав ОСОБА_1 . Заявник робив ремонт у будинку, купував побутову техніку. Між ними були добрі відносини, які притаманні сім`ї, вони мали взаємні права та обов`язки. Інших спадкоємців у померлого не було.
Суд зазначає, що надані ОСОБА_1 докази, є належними, допустимими та достатніми для вирішення заяви по суті, у зв`язку з чим. заява підлягає задоволенню.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Встановлення вказаного факту є необхідним ОСОБА_1 для оформлення спадкових прав.
Керуючись ст. 10, 12, 13, 76, 81, 82, 293, 315, 317 ЦПК України, суд,
ухвалив:
Заяву ОСОБА_1 задовольнити повністю.
Встановити факт проживання  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6  з  ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_2 , однією сім`єю, з 2019 по день смерті  ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Учасникам справи надіслати копію судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, визначеному законом.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду..
Повне ім`я (найменування) заявника, заінтересованих осіб:
заявник:  ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_3 ;
заінтересована особа: Дергачівська міська рада, ЄДРПОУ 04059496, місцезнаходження: Харківська область, Харківський район, м. Дергачі, пл. Перемоги, буд. 5.

Суддя І. М. Нечипоренко