КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 травня 2026 року м. Київ справа №320/25945/25
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О. розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу 
за позовом  Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів 
і шляхів м.Києва “Київавтошляхміст”
до  Антимонопольного комітету України
третя особа Товариство з обмеженою відповідальністю «БІЛДІНГ СЕТ
ТРЕЙД”
про визнання протиправним та скасування рішення.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
Комунальне підприємство по ремонту і утриманню мостів і шляхів м.Києва “Київавтошляхміст” (далі - позивач, замовник) звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом Антимонопольного комітету України (далі - відповідач, орган оскарження), за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю “БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД” (далі - третя особа, скаржник) в якому просило суд:
визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 7827-р/пк-пз від 15.05.2025р.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.06.2025р., відкрито провадження в адміністративній справі №320/25945/25, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. Даною ухвалою суд витребував від відповідача всі матеріали, що були або мали бути взяті до уваги при прийнятті рішення №7827-р/пк-пз від 15.05.2025р.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 26.06.2025р. залишено без задоволення заяву представника Антимонопольного комітету України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД».
Позивач не погоджується із рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення у сфері державних закупівель від 15.05.2025р. №7827-р/пк-пз, оскільки під час перевірки накладеного Товариством з обмеженою відповідальністю “БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД” електронного підпису встановлено, що після внесення інформації у відповідні електронні поля, реалізовані в електронній системі закупівель та завантаження відповідних документів тендерної пропозиції, на них накладено удосконалений електронний підпис (УЕП) директора ОСОБА_1 (тип носія особистого ключа - незахищений, тип підпису - удосконалений, сертифікат - кваліфікований, інформація про зберігання особистого ключа в засобі кваліфікованого електронного підпису відсутня), який не є кваліфікованим електронним підписом (КЕП), чим не дотримано вимоги передбачені пунктом 1 Розділу 3 тендерної документації Замовника та відхилено його тендерну пропозицію на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, у зв`язку із тим, що тендерна пропозиція не відповідає тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Відповідно до п.43 Особливостей передбачено, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж 2 робочих дні, до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Таким чином, позивач вважає, що якщо Товариству з обмеженою відповідальністю “БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД” було б надано 24 години для усунення невідповідностей, він повинен завантажити свою тендерну пропозицію та накласти КЕП вдруге, чим би порушив п.2 ст. 26 Закону України “Про публічні закупівлі”.
20.06.2025р., представником відповідача подано до суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого проти задоволення позову заперечує у повному обсязі з підстав того, що положення пункту 43 Особливостей встановлюють чіткий, цілеспрямований механізм виправлення конкретно виявлених замовником невідповідностей у тендерній пропозиції, а не надають учаснику право на повну заміну, коригування чи доповнення своєї первинної пропозиції за власним бажанням. Мета запровадження пункту 43 Особливостей полягає у забезпеченні добросовісної конкуренції та запобіганні необґрунтованим відхиленням тендерних пропозицій через незначні, формальні помилки, які не впливають на зміст пропозиції, її якісні характеристики, технічні та цінові параметри, та не надають учаснику несправедливої переваги.
Якщо замовник, виявив, що тендерна пропозиція не підписана КЕП (як це вимагається Документацією), або підписана іншим видом електронного підпису (що є некваліфікованим у контексті вимоги КЕП), учасник зобов`язаний лише накласти кваліфікований електронний підпис на вже подану пропозицію. Це означає, що учасник не подає нову тендерну пропозицію, учасник не має права змінювати жодні інші елементи своєї пропозиції (технічні, якісні, цінові), учасник заходить в електронну систему закупівель і за допомогою відповідного функціоналу додає КЕП до вже завантажених документів або до всієї пропозиції, тим самим підтверджуючи її автентичність та погодження з усім її змістом.
З урахуванням цього, відповідач вважає, що твердження позивача про необхідність подання учасником ще однієї пропозиції є необґрунтованим та не підтвердженим документально. Неправомірно відхиливши пропозицію скаржника з підстав, наведених у протоколі від 30.04.2025р. № 180, замовник порушив вимоги пункту 44 Особливостей.
У зв`язку із чим рішення від 15.05.2025р. №7827-р/пк-пз, яким було зобов`язано позивача скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю “БІЛДІНГ СЕТ ГРУП” є правомірним, а позовні вимоги такими, що задоволенню не підлягають.
02.09.2025р., представником Товариства з обмеженою відповідальністю “БІЛДІНГ СЕТ ГРУП” через систему “Електронний Суд”, подано до суду письмові пояснення на позовну заяву відповідно до яких проти задоволення позову заперечує у повному обсязі у зв`язку із тим, що неправомірно відхиливши пропозицію скаржника з підстав наведених у протоколі від 30.04.2025р. № 180, замовник порушив вимоги пункту 44 Особливостей, та як наслідок, неправомірно визнавши переможця процедури закупівлі, замовник порушив право скаржника на об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, що є порушенням вимог статті 5 Закону України “Про публічні закупівлі”.
31.03.2026р. представником Товариства з обмеженою відповідальністю “БІЛДІНГ СЕТ ГРУП” через систему “Електронний Суд” подано клопотання про розгляд справи в найкоротший строк.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, відзив, письмові пояснення третьої особи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

В С Т А Н О В И В:
17 квітня 2025 року, Комунальним підприємством по ремонту і утриманню мостів і шляхів м. Києва “Київавтошляхміст” через електронну систему закупівель оприлюднено оголошення про проведення процедури відкритих торгів за предметом “Конструкційні матеріали за кодом ДК 021:2015-44110000-4 (бетон, гарцовка, фундаментний блок, дорожня плита, цемент), ідентифікатор закупівлі №UA-2025-04-17-007335-а.
Учасника процедури закупівлі були:
1) Товариство з обмеженою відповідальністю «БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД»;
2) Товариство з обмеженою відповідальністю «Б.С.ГРУП».
За результатом розгляду тендерної пропозиції ТОВ “БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД”, протоколом Уповноваженої особи № 180 від 30.04.2025 року, відхилено тендерну пропозицію на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей, у зв`язку з тим, що тендерна пропозиція не відповідає вимогам, встановленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону України “Про публічні закупівлі”.
05 травня 2025 року, скаржником через електронну систему закупівель до органу оскарження подана скарга № UA-2025-04-17-007335 - a.b1 (далі - Скарга), щодо порушення позивачем порядку проведення процедури закупівлі за предметом “Конструкційні матеріали за кодом ДК 021:2015-44110000-4 (бетон, гарцовка, фундаментний блок, дорожня плита, цемент), ідентифікатор закупівлі №UA-2025-04-17-007335-а.
Рішенням Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель № 7827-р/пк-пз від 15.05.2025р., скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД» задоволено частково, зобов`язано Комунальне підприємство по ремонту і утриманню мостів і шляхів м. Києва "Київавтошляхміст" (код ЄДРПОУ: 03359018) скасувати рішення про відхилення тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД" (код ЄДРПОУ: 45792293) та рішення про визначення Товариства з обмеженою відповідальністю "Б.С.ГРУП" (Код ЄДРПОУ: 41348332) переможцем за процедурою закупівлі — "Конструкційні матеріали за кодом ДК 021:2015 - 44110000-4 (бетон, гарцовка, 8 фундаментний блок, дорожня плита, цемент)", оголошення про проведення якої оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу за № UA-2025-04-17-007335-a.
Позивач, вважаючи таке рішення протиправним та таким, що підлягає скасуванню, звернувся з даним позовом до суду.
Оцінивши належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок наявних у матеріалах справи доказів у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, суд приходить до наступних висновків.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон № 922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування визначається Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року №1178 (далі - Особливості).
У відповідності до пунктів 11, 17, 22, 30, 31 частини 1 статті 1 Закону № 922-VIII, замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; орган оскарження - Антимонопольний комітет України; предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку; суб`єкт оскарження в органі оскарження (далі - суб`єкт оскарження) - фізична чи юридична особа, яка звернулася до органу оскарження з метою захисту своїх прав та охоронюваних законом інтересів з приводу рішення, дії чи бездіяльності замовника, що суперечать законодавству у сфері публічних закупівель і внаслідок яких порушено право чи законні інтереси такої особи; тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Згідно із частиною 1 статті 5 Закону № 922-VIIІ закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників (ч. 4 ст.5 Закону № 922-VIII).
Згідно із частиною 1 статті 18 Закону № 922-VIII, Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.
Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України повинен мати вищу юридичну освіту.
Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та ухваленні рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду та ухвалення рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.
Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.
Скарги, що стосуються тендерної документації та/або прийнятих рішень, дії чи бездіяльності замовника, що відбулися до закінчення строку, установленого для подання тендерних пропозицій, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, але не пізніше ніж за чотири дні до дати, установленої для подання тендерних пропозицій (абз.1 ч. 8 ст.18 Закону № 922-VIIІ).
Відповідно до частини 11 статті 18 Закону № 922-VIII, орган оскарження у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дня внесення скарги до реєстру скарг, повинен розмістити в електронній системі закупівель рішення про прийняття скарги до розгляду із зазначенням дати, часу і місця розгляду скарги або обґрунтоване рішення про залишення скарги без розгляду, або рішення про припинення розгляду скарги. В електронній системі закупівель автоматично оприлюднюються прийняті органом оскарження рішення та розсилаються повідомлення суб`єкту оскарження та замовнику.
За правилами частин 15-16 статті 18 Закону № 922-VIII, рішення за результатами розгляду скарг приймаються на засіданні постійно діючої адміністративної колегії (колегій) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Суб`єкт оскарження, замовник мають право взяти участь у розгляді скарги, у тому числі шляхом застосування телекомунікаційних систем в інтерактивному режимі реального часу. Розгляд скарги є відкритим, усі бажаючі можуть бути присутніми на розгляді. Особи, присутні на розгляді, можуть використовувати засоби фото-, відео- та звукозапису. Резолютивна частина рішення, прийнятого органом оскарження, проголошується прилюдно.
Орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на її підставі в межах одержаної за скаргою інформації та інформації, розміщеної в електронній системі закупівель. Рішення за результатами розгляду скарг приймаються органом оскарження виключно на його засіданнях.
Орган оскарження має право залучати для отримання консультацій та експертних висновків представників державних органів (за погодженням з керівниками державних органів), експертів і спеціалістів, які не можуть бути пов`язаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного та неупередженого розгляду скарги. Суб`єкт оскарження та замовник можуть надавати висновки експертів і спеціалістів, які володіють спеціальними знаннями. Висновки таких представників державних органів, експертів та спеціалістів оприлюднюються в електронній системі закупівель та долучаються до матеріалів справи про розгляд скарги.
Для розгляду скарг орган оскарження має право запитувати і отримувати в електронному вигляді у замовників, учасників процедури закупівлі, контролюючих органів, Уповноваженого органу, інших осіб відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель.
Порядок організації формування таких запитів та отримання інформації через електронну систему закупівель визначається органом оскарження.
Замовники, учасники процедури закупівлі, контролюючі органи, Уповноважений орган, інші особи протягом трьох робочих днів з дня отримання запиту повинні надіслати в електронному вигляді органу оскарження відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель.
Матеріали, які суб`єкт оскарження та/або замовник вважають необхідними долучити до розгляду скарги, повинні бути подані через електронну систему закупівель не пізніше ніж за три робочі дні до дати розгляду скарги постійно діючою адміністративною колегією (колегіями) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини 18 статті 18 Закону № 922-VIII, за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення: 1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом); 2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі.
Положеннями частин 19-20, 22-24 статті 18 Закону № 922-VIII, орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає обґрунтоване рішення, у якому зазначаються: 1) висновок органу оскарження про наявність або відсутність порушення процедури закупівлі; 2) висновок органу оскарження про задоволення скарги повністю чи частково або про відмову в її задоволенні; 3) підстави та обґрунтування прийняття рішення; 4) у разі якщо скаргу задоволено повністю або частково - зобов`язання усунення замовником порушення процедури закупівлі та/або відновлення процедури закупівлі з моменту попереднього законного рішення чи правомірної дії замовника.
Рішення органу оскарження містить таку інформацію: 1) найменування органу оскарження; 2) короткий зміст скарги; 3) мотивувальну частину рішення; 4) резолютивну частину рішення; 5) строк оскарження рішення.
Рішення органу оскарження набирають чинності з дня їх прийняття та є обов`язковими для виконання замовниками, особами, яких вони стосуються.
Якщо рішення органу оскарження, прийняте за результатами розгляду органу оскарження, не було оскаржене до суду, таке рішення має бути виконано не пізніше 30 днів з дня його прийняття органом оскарження.
Рішення органу оскарження може бути оскаржене суб`єктом оскарження, замовником до окружного адміністративного суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, протягом 30 днів з дня його оприлюднення в електронній системі закупівель.
Право на оскарження не обмежує права суб`єкта оскарження звернення до суду без попереднього звернення до органу оскарження.
Відповідно до частини 1 статті 22 Закону №922-VIII - тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Положеннями частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII, регламентовано, що у тендерній документації зазначаються такі відомості: 1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій; 2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону; 3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою сттатті 5 цього Закону; 4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); 5) кількість товару та місце його поставки; 6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги; 7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов; 9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами; 10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі; 11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій; 12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції; 13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції; 14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати); 17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками; 18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг; 19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
За правилами частини 3 статті 22 Закону № Закону № 922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги, щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону.
При цьому, тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог, щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним (ч. 4 ст. 22 Закону № 922-VIII).
Водночас, частиною 5 статті 22 Закону № 922-VIII, замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням кваліфікованого електронного підпису.
Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель. Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до протоколу від 30.04.2025 № 180 Пропозиція Скаржника була відхилена з наступної підстави: "…Під час перевірки накладеного Товариством з обмеженою відповідальністю "БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД" електронного підпису (за посиланням https://czo.gov.ua/verify) встановлено, що після внесення учасником ТОВ "БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД" інформації у відповідні електронні поля, реалізовані в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів тендерної пропозиції, на них накладено удосконалений електронний цифровий підпис (УЕП) директора вказаного товариства ОСОБА_2 (тип носія особистого ключа -3 незахищений, тип підпису - удосконалений, сертифікат - кваліфікований, інформація про зберігання особистого ключа в засобі кваліфікованого електронного підпису відсутня), який не є кваліфікованим електронним підписом (КЕП), чим не дотримано вимоги передбачені пунктом 1 Розділу 3 тендерної документації Замовника.
Відповідно до положень підпункту 2 пункту 44 Особливостей, затверджених Постановою, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
На підставі викладеного, замовником прийнято рішення про відхилення тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю "БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД" у зв`язку з тим, що тендерна пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей.
Проте, на думку скаржника, при прийнятті рішення про відхилення замовником не було враховано, зокрема, вимоги пункту 44 Особливостей, відповідно до якого відсутність документів або інформації, що не передбачені додатками до тендерної документації, зазначеними в абзаці десятому пункту 28 цих особливостей, не є підставою для відхилення замовником пропозиції такого учасника процедури закупівлі відповідно до цього пункту.
Скаржник звертає увагу, що додатки до Документації не містять інформації про необхідність накладення кваліфікованого електронного підпису або удосконаленого електронного підпису на Пропозицію. Таким чином, відхиляючи Пропозицію замовник використовує умови основної частини Документації, а не додатків до неї. Зважаючи на відсутність в додатках до Документації інформації про необхідність накладення кваліфікованого електронного підпису на пропозицію, у замовника, на думку скаржника, були відсутні підстави для відхилення пропозиції.
Також скаржник звертає увагу, що відповідно до пункту 27 статті 1 Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису. Скаржником, в свою чергу, накладено удосконалений електронний підпис, який базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.
Крім того, скаржник, посилаючись на вимоги пункту 43 Особливостей, зазначає, що зважаючи на те, що відсутність кваліфікованого електронного підпису не відноситься до переліку, відповідно до якого не оприлюднюється повідомлення про усунення невідповідностей, то при наявності відповідної вимоги в додатках до документації, замовник був зобов`язаний розмістити повідомлення про усунення невідповідностей.
Замовник зазначає, що ним було встановлено наступну вимогу в п.1 розділу 3 Документації, зокрема, тендерна пропозиція учасника повинна бути підписана кваліфікованим електронним підписом (КЕП). Водночас, під час перевірки накладеного скаржником електронного підпису (за посиланням https://czo.gov.ua/verify) встановлено, що після внесення скаржником інформації у відповідні електронні поля, реалізовані в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів пропозиції, на них накладено удосконалений електронний цифровий підпис (УЕП) директора вказаного товариства ОСОБА_2 (тип носія особистого ключа - незахищений, тип підпису - удосконалений, сертифікат - кваліфікований, інформація про зберігання особистого ключа в засобі кваліфікованого електронного підпису відсутня), який не є кваліфікованим електронним підписом (КЕП), чим не дотримано вимоги передбачені пунктом 1 розділу 3 Документації Замовника та відхилено його пропозицію на підставі підпункту 2 пункту 44 Особливостей, затверджених Постановою у зв`язку з тим, що тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
Також замовник звертає увагу, що відповідно до положень статті 26 Закону, кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію/пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі частини предмета закупівлі (лота). Однак якщо надати скаржнику 24 години для усунення невідповідностей, він повинен буде завантажити свою пропозицію та накласти КЕП вдруге, чим порушить п.2 ст 26. Закону.
Відповідачем у оскаржуваному рішенні у ході розгляду зазначеного питання встановлено наступне.
Відповідно до пункту 1 розділу 3 Документації Пропозиція подається в електронній формі через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям (у разі їх (його) встановлення, наявність/відсутність підстав, установлених у пункті 47 Особливостей і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації, зокрема:
Під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Учасники процедури закупівлі подають тендерні пропозиції у формі електронного документа чи скан-копій через електронну систему закупівель. Тендерна пропозиція учасника має відповідати ряду вимог:
1) документи мають бути чіткими та розбірливими для читання;
2) тендерна пропозиція учасника повинна бути підписана кваліфікованим електронним підписом (КЕП);
3) якщо тендерна пропозиція містить і скановані, і електронні документи, потрібно накласти КЕП на тендерну пропозицію в цілому та на кожен електронний документ окремо.
Винятки:
1) якщо електронні документи тендерної пропозиції видано іншою організацією і на них уже накладено КЕП цієї організації, учаснику не потрібно накладати на нього свій КЕП.
Документи тендерної пропозиції, які надані не у формі електронного документа (без КЕП на документі), повинні містити підпис уповноваженої особи учасника закупівлі (із зазначенням прізвища, ініціалів та посади особи), а також відбитки печатки учасника (у разі використання) на кожній сторінці такого документа (окрім документів, виданих іншими підприємствами / установами / організаціями).
Замовник не вимагає від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису.
Замовник перевіряє КЕП учасника на сайті центрального засвідчувального органу за посиланням https://czo.gov.ua/verify. Під час перевірки КЕП повинні відображатися: прізвище та ініціали особи, уповноваженої на підписання тендерної пропозиції (власника ключа).
Всі документи тендерної пропозиції подаються в електронному вигляді через електронну систему закупівель (шляхом завантаження сканованих документів або електронних документів в електронну систему закупівель).
Тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи.
Кожен учасник має право подати тільки одну тендерну пропозицію (у тому числі до визначеної в тендерній документації частини предмета закупівлі (лота) (у разі здійснення закупівлі за лотами).
Згідно з інформацією, розміщеною на веб-порталі Уповноваженого органу,
Переможцем у складі пропозиції було розміщено наступні файли, зокрема, "Електронний підпис" (27.04.2025).
За результатами перевірки файлу "Електронний підпис" на веб-порталі
Центрального засвідчувального органу, було встановлено наступне:
"Підписувачі
Підписувач ШЕВЕРУН ВІТАЛІЙ ОЛЕКСАНДРОВИЧ
П.І.Б. ШЕВЕРУН ВІТАЛІЙ ОЛЕКСАНДРОВИЧ
Країна Україна
РНОКПП НОМЕР_1 
Організація (установа) ТОВ "БІЛДІНГ СЕТ ТРЕЙД"
Код ЄДРПОУ 45792293
Посада директор
Час підпису (підтверджено кваліфікованою позначкою часу для даних від 
надавача)
08:21:32 27.04.2025
Сертифікат виданий КНЕДП ТОВ "Центр сертифікації ключів "Україна"
Серійний номер 34110D0800000000000000000000000000000001
Тип носія особистого ключа Незахищений
Алгоритм підпису ДСТУ 4145
Тип підпису Удосконалений
Тип контейнера Підпис та дані в одному файлі (CAdES enveloped)
Формат підпису Базовий (CAdES-BES)
Сертифікат Кваліфікований".
Органом оскарження листом від 10.02.2021 №20-29/06-1616-пз було здійснено запит до Міністерства цифрової трансформації України, щодо надання роз`яснення, зокрема, якщо при перевірці електронного цифрового підпису на сайті ЦЗО з`являється інформація, що тип носія – незахищений, тип підпису – удосконалений, чи може такий підпис вважатися кваліфікованим електронним підписом.
Листом від 16.02.2021 №1/06-3-1587 Міністерство цифрової трансформації України повідомило, зокрема, що якщо за результатами перевірки електронного підпису чи печатки на сайті ЦЗО з`являється інформація, що тип підпису "удосконалений", то такий підпис не може вважатись кваліфікований.
Враховуючи наведене, а також інформацію, зазначену у листі Міністерства цифрової трансформації України від 16.02.2021 №1/06-3-1587, пропозиція скаржника не містить саме кваліфікований електронний підпис.
Відповідно до пункту 1 Особливостей, ці особливості встановлюють порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в України та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до пункту 43 Особливостей:
- якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель;
- під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо;
- замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Згідно з частиною дев`ятою статті 26 Закону учасник процедури закупівлі виправляє невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів в електронній системі закупівель протягом24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей.
Пунктом 1.2 розділу 3 «Інструкції з підготовки тендерної пропозиції» та Додатком 2 до Тендерної документації встановлено вимогу для учасників процедури закупівлі: відповідно до частини 3 статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» створення та подання учасником документів тендерної пропозиції повинно бути здійснено з урахуванням вимог Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Відповідно до частини третьої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі», під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій/пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України »Про електронні документи та електронний документообіг» та “Про електронні довірчі послуги».
Згідно із частиною 1 статті 25 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
Згідно із частиною 16 статті 29 Закону № 922-VIII якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах:
1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону;
2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію:
1) перелік виявлених невідповідностей;
2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності;
3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.
Замовник не може розміщувати щодо одного й того ж учасника процедури закупівлі більш ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
Згідно з абзацом 3 частини першої статті 31 Закону № 922-VIII замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.
Згідно із ч.8 ст. 12 Закону № 922-VIII подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Відповідно до частини п`ятої статті 22 Закону № 922-VIII замовникам забороняється вимагати від учасників засвідчувати документи (матеріали та інформацію), що подаються у складі тендерної пропозиції, печаткою та підписом уповноваженої особи, якщо такі документи (матеріали та інформація) надані у формі електронного документа через електронну систему закупівель із накладанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, відповідно до вимог Закону України «Про електронні довірчі послуги».
На підставі статті 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги»:
- кваліфікований електронний підпис - це удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису;
- удосконалений електронний підпис, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, - удосконалений електронний підпис, що створюється з використанням кваліфікованого сертифіката електронного підпису, виданого кваліфікованим надавачем електронних довірчих послуг та не містить відомостей про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису.
Основні організаційно-правові засади електронного документообігу та використання електронних документів встановлює Закон України «Про електронні документи та електронний документообіг».
Статтею 5 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» визначено, що електронний документ-це документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.
Електронний документ може бути створений, переданий, збережений і перетворений електронними засобами у візуальну форму.
Візуальною формою подання електронного документа є відображення даних, які він містить, електронними засобами або на папері у формі, придатній для приймання його змісту людиною.
Згідно зі ст. 6 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» для ідентифікації автора електронного документа може використовуватися електронний підпис.
Накладанням електронного підпису завершується створення електронного документа.
Відносини, пов`язані з використанням удосконалених та кваліфікованих електронних підписів, регулюються Законом України «Про електронні довірчі послуги».
За визначенням, наведеним у п.23 ст. 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікаційний електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікаційного електронного підпису і базується на кваліфікаційному сертифікаті відкритого ключа.
Відповідно до пункту 3 «Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі», затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 року № 1082, розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником/ ЦЗО/ учасником/ постачальником/ органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника/ ЦЗО/ учасника/ постачальника / органу оскарження / органів державного фінансового контролю.
У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів.
Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку.
Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично.
Отже, законодавством України передбачено вимогу щодо накладення кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерну пропозицію учасника.
Електронний підпис - це унікальний набір криптографічно зашифрованих електронних даних, які ідентифікують особу. Він може бути удосконаленим (УЕП) та кваліфікованим (КЕП). Відрізняються ці види підпису рівнем захисту.
Таким чином, КЕП - більш захищений, оскільки базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа і зберігається на захищеному носії. УЕП - менш захищений, оскільки зберігається на незахищеному носії, водночас дає змогу здійснити ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей підпис.
У заявленому спорі замовник визначив відсутність кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерній пропозиції учасника, як невідповідність вимогам, установленим у тендерній документації.
Необхідно зазначити, що тендерна документація, поряд з основними вимогами, що визначені частиною другою статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації згідно абзацу першого частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».
Отже, вимога Замовника щодо обов`язкової наявності кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерну пропозицію учасників цієї процедури закупівлі є його правом, а не обов`язком.
Як вбачається зі змісту приписів пункту 43 Особливостей, виправленню не підлягають виключно ті невідповідності, вимоги щодо яких Замовник зобов`язаний розмістити в тендерній документації, а саме: що стосуються відсутності забезпечення тендерної пропозиції та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, виправлення яких призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо. Усі інші невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, та виявлені замовником, підлягають виправленню.
Суд звертає увагу, що відповідно до пункту 12 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» електронний підпис - це електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис.
Отже, інформація про електронний підпис не належить до забезпечення тендерної пропозиції та до інформації про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі.
Таким чином, відсутність кваліфікованого електронного підпису (КЕП) на тендерній пропозиції учасника є невідповідністю в розумінні пункту 43 Особливостей, оскільки не відноситься ані до забезпечення його тендерної пропозиції, ані до інформації про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі.
При цьому, відповідно до вимог пункту 43 Особливостей, Замовник повинен був надати учаснику можливість виправити таку невідповідність, пов`язану з накладенням електронного підпису на тендерну пропозицію.
Крім того, суд звертає увагу, що у спірному періоді були чинними вимоги пункту 2 постанови КМ України від 17.03.2022 № 300 «Деякі питання забезпечення безперебійного функціонування системи надання електронних довірчих послуг». Судом встановлено, що така норма постанови Уряду на особливий період період воєнного стану, не передбачала обов`язковості використання виключно кваліфікованого електронного підпису (КЕП) при поданні тендерної документації. Відтак, з даного вбачається, що використання учасником тендеру удосконаленого електронного підпису замість кваліфікованого електронного підпису, в спірному періоді, під час воєнного стану, відповідало вимогам законодавства України. Також таке застосування учасником тендеру УЕП по суті не впливало на зміст тендерної пропозиції, оскільки не стосувалося характеристики предмета закупівлі, не спростовувало результатів закупівлі. Тобто така обставина, щодо невідповідності застосування УЕП вимогам тендерної документації щодо застосування КЕП, хоча і є порушенням вимог підпункту 2 пункту 44 Постанови № 1178, однак з огляду на приписи пункту 2 постанови КМУ 17.03.2022 № 300, під час воєнного стану таке порушення не могло бути підставою для відхилення тендерної пропозиції на підставі приписів ст.ст. 22, 31 Закону України «Про публічні закупівлі».
Щодо посилання позивача, на правовий висновок Верховного Суду, викладений в постанові 02.03.2023 у справі № 640/26603/21, то суд його відхиляє, оскільки він є не релевантним для цієї справи, так як зроблений за інших обставин, ніж обставини цієї адміністративної справи, а саме: в період до впровадження воєнного стану, та особливостей застосування КЕП згідно постанови КМУ від 17.03.2022 № 300.
Підсумовуючи усе викладене вище, суд дійшов висновку про правомірність та обґрунтованість рішення Постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 15.05.2025р. №7827-р/пк-пз.
Суд також приймає до уваги висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні у справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
Відповідно до пункту 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27 вересня 2001 року, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Відповідно до ст.6 КАС України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» висновки ЄСПЛ є джерелом права.
Згідно пункту 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про необґрунтованість заявлених позовних вимог та відсутність правових підстав для їх задоволення.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України, суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно із положеннями статті 75 КАС України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому, в силу положень ст.76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з статтею 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
З огляду на відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат у відповідності до положень ст.139 КАС України, за наслідками розгляду даної справи, не здійснюється.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:
1. У задоволенні адміністративного позову Комунального підприємства по ремонту і утриманню мостів і шляхів м.Києва “Київавтошляхміст” - відмовити повністю.
2. Розподіл судових витрат не здійснюється.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.