ПОЛТАВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2026 року 	м. Полтава	Справа № 440/827/26	

Полтавський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Алєксєєвої Н.Ю., розглянувши у письмовому провадженні справу за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатекс" до Головного управління ДПС у Полтавській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

В С Т А Н О В И В:

Позивач Товариство з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатекс" звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Полтавській області про:
- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №00181320701 від 26.11.2025, в частині збільшення за платежем податок на додану суми грошового зобов`язання на суму 225520,00 грн, за штрафними санкціями 56380,00 грн, 
- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №00181360701 від 26.11.2025, яким застосовано суму штрафних санкцій за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн, 
- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №00181310701 від 26.11.2025, яким за платежем на прибуток підприємств збільшено суму грошового зобов`язання на суму 2253494,00 грн та за штрафними санкціями 563373,50 грн, 
- визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення №00181330701 від 26.11.2025 в частині зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн (по взаємовідносинах з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»).
В обґрунтування позовних вимог Товариство з обмеженою відповідальністю «ТОРГОВИЙ ДІМ «АЛЬФАТЕКС» (далі – ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС», Позивач) вказав про протиправність податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС у Полтавській області (далі – ГУ ДПС у Полтавській області, Відповідач) №00181320701, №00181310701, №00181330701 від 26.11.2025 з огляду на помилковість висновків Відповідача про відсутність підтвердження поставок товарно-матеріальних цінностей на користь Позивача від ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ» за відсутності ланцюгів постачання по придбанню контрагентами ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» матеріалів (труб профільних, швелерів, кутників, арматури, смуг, кругів, листів г/к), внаслідок чого не підтверджено здійснення господарських операцій.
Так, згідно форми 20-ОПП ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» зазначається використання в господарській діяльності підприємств - двох офісів, оптового складу, виробничої ділянки, автомайстерні, 22 автомобілів та 3 автопричипів. У 1 півріччі 2023 року у товаристві працювало 24 особи, тобто на момент постачання товарів ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» 01.01.2023 року запаси по матеріалах ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» складали 57035900,00 грн.
Згідно форми 20-ОПП ПП «БУДПРОФТЕХ» зазначається використання в господарській діяльності підприємства - офісу, складу, автомайстерні, виробничої ділянки, будівельного обладнання та будівельних інструментів. Середня кількість працюючих на підприємстві в 2023 році – 24 особи.
Згідно постанови Верховного Суду від 16 лютого 2021 року у справі №806/1552/15, відсутність основних засобів, оренди основних засобів, відсутність трудового персоналу не можуть бути достатнім доказом відсутності реального характеру спірних господарських операцій.
Згідно з податковою інформацією, контрагенти позивача ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ» не є виробниками реалізованої, згідно з видатковою накладною, продукції, проте зазначена обставина не може слугувати належним доказом відсутності реального характеру договірних відносин, а навпаки підтверджує участь таких контрагентів у діловому товарообороті в якості посередників, діяльність яких не завжди потребує значної кількості працюючих осіб та наявність основних фондів.
Тобто, ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» на момент укладення договорів із ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ» отримав наведену інформацію, проявив належну податкову обачність при виборі контрагентів, перевірив наявність відповідного виду діяльності для постачання будівельних матеріалів, виробів з металу тощо, отримав виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб ПП «БУДПРОФТЕХ» та інформацію про реєстрацію ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ» в реєстрі платників податку на додану вартість.
Також ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вказало про протиправність податкового повідомлення-рішення №00181360701 від 26.11.2025 з огляду на відсутність порушень Позивачем вимог Закону України «Про валюту і валютні операції», адже ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» отримані сертифікати Полтавської торгово-промислової палати, які засвідчують наявність форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) стосовно конкретно визначених договорів. Водночас, з сертифікатів Полтавської торгово-промислової палат випливає, що такі засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) саме стосовно періодів за які контролюючий орган нарахував пеню за порушення граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів.
Сертифікати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) Полтавська торгово-промислова палата видала на підставі пункту 21 розділу II «Установлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів» Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного Банку України №5 від 02.01.2019, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів, а також пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України №18 від 24.02.2022 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» на період дії воєнного стану за операціями з експорту та імпорту, здійснених з 05 квітня 2022 року, граничні строки розрахунків становлять 180 календарних днів, перед Головним управлінням Державної податкової служби у Полтавській області, та мають позначку, що надані документи для перевірки, унеможливлюють виконання відповідного контракту в зазначений термін.
Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України від 21.06.18 №2473/VIII «Про валюту і валютні операції», - у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
За вказаного, нарахування ГУ ДПС у Полтавській області штрафних санкцій за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн (щодо виявлених порушень частини третьої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» частини третьої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» не ґрунтується на положеннях законодавства України.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 02.02.2026 позовна заява прийнята до провадження, відкрите провадження в адміністративний справі, вирішено розглядати її за правилами загального позовного провадження.
ГУ ДПС у Полтавській області 16.02.2026 до справи наданий відзив на адміністративний позов, за змістом якого Відповідач проти задоволення позовних вимог заперечував.
ГУ ДПС у Полтавській області на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, статті 77, пункту 81.1 статті 81, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.352 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі – ПК України) та наказу від 04.12.2024 №3608-П призначена документальна планова виїзна перевірка з питань дотримання вимог дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, правильності нарахування та обчислення єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за період з 01.07.2021 по 30.09.2024.
Наказом від 27.12.2024 № 3896-П призначену перевірку було перенесено до дати повернення документів правоохоронними органами або надання доступу до них. Відповідно було складено акт про неможливість проведення документальної планової виїзної перевірки від 27.12.20224 № 1176/16-31-07-01-02/42775998.
Наказом від 26.09.2025 № 3244-П було поновлено термін проведення перевірки з 29.09.2025, строком на 9 робочих днів. Призначений термін перевірки було продовжено наказом від 01.10.2025 №3282-П строком на 5 робочих днів.
За результатами перевірки складений акт від 23.10.2025 №15244/16-31-07-01-01/42775998, та з урахуванням заперечень на акт перевірки ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС», ГУ ДПС у Полтавській області прийняті податкові повідомлення-рішення :
- №00181320701 від 26.11.2025, яким за платежем податок на додану вартість збільшено суму грошового зобов`язання на суму 254775,00 грн, за штрафними санкціями 63693,75 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»),
- №00181360701 від 26.11.2025, яким застосовано суму штрафних санкцій за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн,
- №00181310701 від 26.11.2025, яким за платежем на прибуток підприємств збільшено суму грошового зобов`язання на суму 2253494,00 грн та за штрафними санкціями 563373,50 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»),
- №00181330701 від 26.11.2025, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»).
В ході проведення перевірки встановлено про наявність правовідносин ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС із ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ», реальність яких не підтверджена.
Так, відносно ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» наявне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 07.06.2023 №20869 (13 - придбання товарів (послуг) у платника(iв) податку, щодо якого(их) прийняте рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку). Остання звітність – жовтень 2023 року, остання звітність з ПДВ вересень 2023 року.
За даними Єдиного реєстру податкових накладних (далі – ЄРПН) по ланцюгу постачання у ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» відсутні постачальники: труб профільних, швелерів, кутників, арматури, смуг, кругів, листів г/к відсутні.
Відносно ПП «БУДПРОФТЕХ» наявне рішення про відповідність платника податку на додану вартість критеріям ризиковості платника податку від 11.09.2024 №37240 п.5 Критеріїв ризиковості платника податку. Остання звітність – грудень 2023 року, Остання звітність з ПДВ грудень 2023 року.
Свідоцтво ПДВ анульоване 10.09.2025 ненадання декларацій протягом року.
Згідно ЄРПН по ланцюгу постачання у ПП «БУДПРОФТЕХ» постачальники труб, квадратів, кутників, смуг відсутні.
Таким чином, перевіркою встановлено відсутність ланцюгів постачання по придбанню матеріалів (труб, квадратів, кутників, смуг), внаслідок чого встановлено нереальність здійснення господарських операцій по взаємовідносинах із ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ».
За вказаного, ГУ ДПС у Полтавській області Позивачеві за платежем податок на додану вартість збільшена сума грошового зобов`язання на 254775,00 грн, застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 63693,75 грн, зменшений розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн та за платежем на прибуток підприємств збільшена сума грошового зобов`язання на 2253494,00 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 563373,50 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»).
Також, в ході проведення перевірки Відповідачем встановлено про порушення ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вимог частини третьої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» валютні операції» при виконанні імпортних контрактів:
- №DYJV22023UA від 14.12.2022 укладеного з нерезидентом Dayun Avtomobile CO. LTD, Китай: в сумі 199455,00 доларів США на 41 дні з 05.07.2023 по 14.08.2023; в сумі 30590,00 доларів США на 9 днів з 14.11.2023 по 22.11.2023; в сумі 70392,00 доларів США на 55 днів з 30.03.2024 по 23.05.2024; в сумі 46608,00 доларів США на 92 днів з 01.07.2024 по 30.09.2024; в сумі 93216,00 доларів США на 34 днів з 28.08.2024 по 30.09.2024.
- №EU01-2306 від 22.12.2023, укладеного з нерезидентом CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE, Китай: в сумі 50736,00 доларів США на 55 днів з 03.07.2024 по 26.08.2024; в сумі 18752,00 доларів США на 34 дні з 28.08.2024 по 30.09.2024; в сумі 65584,00 доларів США на 13 днів з 18.09.2024 по 30.09.2024.
- №DYJV24003UA від 26.01.2024, укладеного з нерезидентом Dayun Avtomobile CO. LTD, Китай: в сумі 22500,00 доларів США на 64 дні з 29.07.2024 по 30.09.2024; в сумі 15000,00 доларів США на 1 день з 30.09.2024 по 30.09.2024.
- №DYJV24001UA від 10.01.2024, укладеного з нерезидентом Dayun Avtomobile CO. LTD, Китай: в сумі 134100,00 доларів США на 5 днів з 13.07.2024 по 17.07.2024.
- №EU01-2302 від 23.03.2023 укладеного з нерезидентом CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE CO., LTD, Китай: в сумі 67530,00 доларів США на 13 днів з 01.10.2023 по 13.10.2023.
- №EU01-2205 від 06.12.2022 укладеного з нерезидентом CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE CO., LTD, Китай: в сумі 131148,00 доларів США на 21 дні з 05.07.2023 по 25.07.2023; в сумі 15317,00 доларів США на 23 дні з 21.02.2024 по 14.03.2024.
- №4 від 22.02.2023 укладеного з нерезидентом «СТЕ S.p.A.» (Italy): в сумі 11700,00 євро на 37 днів з 16.06.2024 по 22.07.2024; в сумі 279000,00 євро на 29 днів з 24.06.2024 по 22.07.2024; в сумі 157500,00 євро на 1 день з 23.07.2024 по 23.07.2024; в сумі 24300,00 євро на 42 дні з 24.07.2024 по 03.09.2024.
Відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», порушення резидентами строку розрахунків встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Загальна сума пені складає 4781640,14 грн.
За результатами перевірки встановлено, що надані підприємством сертифікати про настання форс-мажорних обставин не можуть вважатися достатньою та належною підставою для звільнення від нарахування пені. Це зумовлено тим, що підприємством не доведено наявності прямого причинно-наслідкового зв`язку між задекларованими форс-мажорними обставинами та фактом прострочення розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами.
Під час аналізу наданих підприємством сертифікатів, виданих Китайською радою сприяння міжнародній торгівлі (China Council for the Promotion of International Trade, CCPIT), встановлено, що їх неможливо ідентифікувати та перевірити через офіційний вебсайт Центру перевірки комерційних сертифікатів та боротьби з підробками. 
Відсутність можливості здійснити перевірку дійсності (автентичності) відповідних документів позбавляє контролюючий орган можливості визнати такі сертифікати достатніми доказами настання обставин непереборної сили (форс-мажор).
До зовнішньоекономічних контрактів укладених з компанією CTE S.p.A., Італія, в ході перевірки надало: Протокол Торгово-промислової палати Італії: згідно з наданою інформацією, даний протокол не має статусу Сертифіката про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який в Італії видається Торгово-промисловими палатами (Camere di Commercio), крім того, він не містить посилання на конкретний контракт, виконання якого було порушено. 
З огляду на це, контролюючий орган обґрунтовано не може прийняти його як належний і достатній доказ існування та впливу форс-мажорних обставин на виконання зобов`язання.
Лист про форс-мажор, наданий зацікавленою стороною компанією CTE S.p.A., Італія, є внутрішнім документом або односторонньою заявою, не має статусу незалежного документального підтвердження, виданого неупередженим уповноваженим органом, і тому його доказова сила є недостатньою для звільнення від відповідальності.
У зв`язку з цим, сертифікати Полтавської торгово-промислової палати України не можуть бути прийняті під час проведення перевірки, як належні та допустимі докази, оскільки Китайські сертифікати, та листи підприємства Італії, лист – протокол Торгово-промислової палати Італії, що стали підставою для їх видачі, не підтверджують належним чином обставини непереборної сили. Відповідні сертифікати не можуть визнаватися такими, що підтверджують факт існування форс-мажорних обставин. 
Позивачем не було надано доказів звернення до судових органів з позовами про примусове стягнення заборгованості з контрагента, не надано підтверджень направлення офіційних листів-вимог чи претензій, не надано доказів проведення переговорів або укладення угод щодо сплати боргу, а також інших документів, які б підтверджували реальні наміри підприємства щодо отримання товару або повернення коштів від іноземного контрагента.
Відповідач на правомірності та підставності податкових повідомлень-рішень №00181320701 від 26.11.2025, в частині збільшення за платежем податок на додану суми грошового зобов`язання на суму 225520,00 грн, за штрафними санкціями 56380,00 грн, №00181360701 від 26.11.2025, яким застосовано суму штрафних санкцій за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн, №00181310701 від 26.11.2025, яким за платежем на прибуток підприємств збільшено суму грошового зобов`язання на суму 2253494,00 грн та за штрафними санкціями 563373,50 грн, №00181330701 від 26.11.2026 в частині зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн, наполягав.
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» 06.04.2026 до справи надані письмові пояснення, де Позивач вказав про укладення із ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» договору поставки №07/04-23 від 07.04.2023. На момент укладення договору, ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» перевірене ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» на наявність відповідного виду діяльності для постачання будівельних матеріалів, виробів з металу тощо, отримана виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» станом на 21.07.2022 року, перевірена реєстрація ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» в Реєстрі платників податку на додану вартість за витягом з Реєстру платників податку на додану вартість №21160345000138, з метою встановлення можливості постачання та транспортування товару постачальником, отримане від ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» шість довідок 20-ОПП в підтвердження можливості постачання товарів з власного складу та власним транспортом (на момент укладення договору ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» мав на балансі 6 вантажних автомобілів з 3 причепами, 16 одиниць спеціалізованої техніки, виробничу ділянку, автомайстерню та оптовий склад). Окрім того, на момент укладення договору на ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» було працевлаштовано 24 особи.
Також між ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» та ПП «БУДПРОФТЕХ» був укладений договір поставки №01/09-23 від 01.09.2023. Позивач перевірив ПП «БУДПРОФТЕХ» на наявність відповідного виду діяльності для постачання будівельних матеріалів, виробів з металу тощо, отримав Виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб ПП «БУДПРОФТЕХ» станом на 20.06.2023 року, перевірив реєстрацію ПП «БУДПРОФТЕХ» в реєстрі платників податку на додану вартість та отримав витяг з Реєстру платників податку на додану вартість №2316034500112, отримав від ПП «БУДПРОФТЕХ» довідку 20-ОПП в підтвердження можливості постачання товарів на момент укладення договору ПП «БУДПРОФТЕХ» мав на балансі офіс, склад, автомайстерню, виробничу ділянку, будівельне обладнання та будівельні інструменти, мав працевлаштованими 24 особи.
Тобто, ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» проявив належну податкову обачність при виборі контрагентів, на момент укладення договору постачання товарів з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ».
Договори поставки мають реальний характер, виконані сторонами, належним чином оформлені первинними документами в розумінні Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні».
За вказаного, ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вважає повністю неправомірним податкове повідомлення - рішення №00181310701 від 26.11.2025, яким за платежем на прибуток підприємств збільшено суму грошового зобов`язання на суму 2253494,00 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 563373,50 грн. (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ») (6362657,00 грн + 6156754,00 грн = 12519411,00 грн х 18%= 2253494,00 грн).
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вважає частково неправомірним податкове повідомлення - рішення №00181320701 від 26.11.2025, яким за платежем податок на додану вартість збільшена сума грошового зобов`язання на суму 225520,00 грн, та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 56380,00 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ») (оскільки визнає свої порушення пункту 187.1 статті 187, пункту 188.1 статті 188 ПК України щодо невключення до складу податкового зобов`язання ПДВ в розмірі 29255,00 грн, та штрафну санкцію 7313,75 грн по взаємовідносинах з Представництвом «ДОГУШ ІНШААТ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ» в лютому 2022 року).
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вважає повністю неправомірним податкове повідомлення - рішення №00181330701 від 26.11.2025, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн (по взаємовідносинах з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»)
Загальна сума донарахованого ПДВ (по ППР №00181320701 від 26.11.2025) та зменшення розміру від`ємного значення суми ПДВ (по ППР №00181330701 від 26.11.2025) як раз і складає 225520,00 грн + 1173742,00 грн = 1399262,00 грн, тобто загальну суму завищеного податкового кредиту, на думку Відповідача, по взаємовідносинам ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ».
Також Позивач вказав про протиправність нарахування ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» штрафних санкцій за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн, щодо виявлених порушень частини третьої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», адже ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» отримані сертифікати Полтавської торгово-промислової палати, які засвідчують наявність форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) стосовно конкретно визначених договорів. Водночас, з сертифікатів Полтавської торгово-промислової палат випливає, що такі засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) саме стосовно періодів за які контролюючий орган нарахував пеню за порушення граничних строків розрахунків за операціями з імпорту товарів.
Сертифікати про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) Полтавська торгово-промислова палата видала на підставі пункту 21 розділу II «Установлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів» Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного Банку України №5 від 02.01.2019, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів, а також пункту 14-2 Постанови Правління Національного банку України №18 від 24.02.2022 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» на період дії воєнного стану за операціями з експорту та імпорту, здійснених з 05 квітня 2022 року, граничні строки розрахунків становлять 180 календарних днів, перед Головним управлінням Державної податкової служби у Полтавській області, та мають позначку, що надані документи для перевірки, унеможливлюють виконання відповідного контракту в зазначений термін.
Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України від 21.06.18 №2473/VIII «Про валюту і валютні операції», - у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Ухвалою Полтавського окружного адміністративного суду від 20.04.2024 закрите підготовче провадження у справі, призначена справа до судового розгляду по суті.
Згідно з частиною 9 статті 205 Кодексу адміністративного судочинства України якщо немає перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених цією статтею, але всі учасники справи не з`явилися у судове засідання, хоча і були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового розгляду, суд має право розглянути справу у письмовому провадженні у разі відсутності потреби заслухати свідка чи експерта.
Зважаючи на відсутність перешкод для розгляду справи у судовому засіданні, визначених статтею 205 Кодексу адміністративного судочинства України, а також відсутність потреби заслухати свідка чи експерта, суд ухвалив розглянути справу у порядку письмового провадження.
Суд, вивчивши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, надані сторонами до матеріалів адміністративної справи, встановив такі обставини. 
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» зареєстроване як юридична особа Виконавчим комітетом Кременчуцької міської ради Полтавської області 28.01.2019, код ЄДРПОУ 42775998, перебуває на податковому обліку як платник податків з 28.01.2019 та є платником податку на додану вартість за свідоцтвом №200453125 від 01.04.2019, індивідуальний податковий номер 427759916034.
ГУ ДПС у Полтавській області на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, статті 77, пункту 81.1 статті 81, пункту 82.2 статті 82, підпункту 69.352 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України (далі – ПК України) та наказу від 04.12.2024 №3608-П призначена документальна планова виїзна перевірка з питань дотримання вимог дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства, правильності нарахування та обчислення єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, за період з 01.07.2021 по 30.09.2024.
Наказом від 27.12.2024 № 3896-П призначену перевірку було перенесено до дати повернення документів правоохоронними органами або надання доступу до них. Відповідно було складено акт про неможливість проведення документальної планової виїзної перевірки від 27.12.20224 № 1176/16-31-07-01-02/42775998.
Наказом від 26.09.2025 № 3244-П було поновлено термін проведення перевірки з 29.09.2025, строком на 9 робочих днів. Призначений термін перевірки було продовжено наказом від 01.10.2025 №3282-П строком на 5 робочих днів.
За результатами перевірки складений акт від 23.10.2025 №15244/16-31-07-01-01/42775998, та з урахуванням заперечень на акт перевірки ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС», ГУ ДПС у Полтавській області прийняті податкові повідомлення-рішення :
- №00181320701 від 26.11.2025, яким за платежем податок на додану вартість збільшено суму грошового зобов`язання на суму 254775,00 грн, за штрафними санкціями 63693,75 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»),
- №00181360701 від 26.11.2025, яким застосовано суму штрафних санкцій за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн,
- №00181310701 від 26.11.2025, яким за платежем на прибуток підприємств збільшено суму грошового зобов`язання на суму 2253494,00 грн та за штрафними санкціями 563373,50 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»),
- №00181330701 від 26.11.2025, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»).
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вважає повністю неправомірним податкове повідомлення - рішення №00181310701 від 26.11.2025, яким за платежем на прибуток підприємств збільшено суму грошового зобов`язання на суму 2253494,00 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 563373,50 грн. (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ») (6362657,00 грн + 6156754,00 грн = 12519411,00 грн х 18%= 2253494,00 грн).
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вважає частково неправомірним податкове повідомлення - рішення №00181320701 від 26.11.2025, яким за платежем податок на додану вартість збільшена сума грошового зобов`язання на суму 225520,00 грн, та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 56380,00 грн (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ») (оскільки визнає свої порушення пункту 187.1 статті 187, пункту 188.1 статті 188 ПК України щодо невключення до складу податкового зобов`язання ПДВ в розмірі 29255,00 грн, та штрафну санкцію 7313,75 грн по взаємовідносинах з Представництвом «ДОГУШ ІНШААТ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ» в лютому 2022 року).
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вважає повністю неправомірним податкове повідомлення - рішення №00181330701 від 26.11.2025, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн (по взаємовідносинах з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»).
ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» вважає повністю неправомірним податкове повідомлення - рішення № 00181360701 від 26.11.2025, яким застосовані штрафні (фінансові) санкції за порушення строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн.
Позивач звернувся до суду із позовом про визнання податкових повідомлень-рішень у визначених частинах протиправними та їх скасування.
Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази у сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов наступних висновків.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (в редакції, чинній на дату виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 44.1 статті 44 ПК України передбачено, що для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абзацом першим цього пункту.
Згідно з пунктом 44.2 статті 44 ПК України, для обрахунку об`єкта оподаткування платник податку на прибуток використовує дані бухгалтерського обліку та фінансової звітності щодо доходів, витрат та фінансового результату до оподаткування.
Підпунктом 14.1.13 пункту 14.1 статті 14 ПК України визначено, що безоплатно надані товари, роботи, послуги: а) товари, що надаються згідно з договорами дарування, іншими договорами, за якими не передбачається грошова або інша компенсація вартості таких товарів чи їх повернення, або без укладення таких договорів; б) роботи (послуги), що виконуються (надаються) без висування вимоги щодо компенсації їх вартості; в) товари, передані юридичній чи фізичній особі на відповідальне зберігання і використані нею.
За підпунктом 14.1.36 пункту 14.1 статті 14 ПК України господарська діяльність - діяльність особи, що пов`язана з виробництвом (виготовленням) та/або реалізацією товарів, виконанням робіт, наданням послуг, спрямована на отримання доходу і проводиться такою особою самостійно та/або через свої відокремлені підрозділи, а також через будь-яку іншу особу, що діє на користь першої особи, зокрема за договорами комісії, доручення та агентськими договорами.
Постачання товарів, за підпунктом 14.1.191 пункту 14.1 статті 14 ПК України - будь-яка передача права на розпоряджання товарами як власник, у тому числі продаж, обмін чи дарування такого товару, а також постачання товарів за рішенням суду.
З метою застосування терміна "постачання товарів" електрична та теплова енергія, газ, пар, вода, повітря, охолоджене чи кондиційоване, вважаються товаром.
Постачанням товарів також вважаються:
а) фактична передача матеріальних активів іншій особі на підставі договору про фінансовий лізинг (повернення матеріальних активів згідно з договором про фінансовий лізинг) чи іншої домовленості, відповідно до якої оплата відстрочена, але право власності на матеріальні активи передається не пізніше дати здійснення останнього платежу;
б) передача права власності на матеріальні активи за рішенням органу державної влади або органу місцевого самоврядування чи відповідно до законодавства;
в) будь-яка із зазначених дій платника податку щодо матеріальних активів, якщо платник податку мав право на віднесення сум податку до податкового кредиту у разі придбання зазначеного майна чи його частини (безоплатна передача майна іншій особі; передача майна у межах балансу платника податку, що використовується у господарській діяльності платника податку для його подальшого використання з метою, не пов`язаною із господарською діяльністю такого платника податку; передача у межах балансу платника податку майна, що планувалося для використання в оподатковуваних операціях, для його використання в операціях, що звільняються від оподаткування або не підлягають оподаткуванню);
г) передача (внесення) товарів (у тому числі необоротних активів) як вклад у спільну діяльність без утворення юридичної особи, а також їх повернення;
д) ліквідація платником податку за власним бажанням необоротних активів, які перебувають у такого платника;
е) передача товарів згідно з договором, за яким сплачується комісія (винагорода) за продаж чи купівлю.
Пунктом 14.1.231 пункту 14.1 статті 14 ПК України встановлено, що розумна економічна причина (ділова мета) - причина, яка може бути наявна лише за умови, що платник податків має намір одержати економічний ефект у результаті господарської діяльності.
Економічний ефект, зокрема, але не виключно, передбачає приріст (збереження) активів платника податків та/або їх вартості, а так само створення умов для такого приросту (збереження) в майбутньому.
Відповідно до положень підпункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо дані перевірок результатів діяльності платника податків, крім електронної перевірки, свідчать про заниження або завищення суми його податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, або завищення суми податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, заявлених у податкових (митних) деклараціях, уточнюючих розрахунках.
Згідно пункту 58.1 статті 58 ПК України контролюючий орган надсилає (вручає) платнику податків податкове повідомлення-рішення, якщо сума грошового зобов`язання платника податків, передбаченого податковим або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, розраховується контролюючим органом відповідно до статті 54 цього Кодексу (крім декларування товарів, передбаченого для громадян) або якщо за результатами перевірки контролюючим органом встановлено факт:
невідповідності суми бюджетного відшкодування сумі, заявленій у податковій декларації;
завищення розміру задекларованого від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, розрахованої платником податків відповідно до розділу V цього Кодексу;
заниження або завищення суми податкових зобов`язань, заявленої у податковій (митній) декларації, або суми податкового кредиту, заявленої у податковій декларації з податку на додану вартість, крім випадків, коли зазначене заниження або завищення враховано при винесенні інших податкових повідомлень-рішень за результатами перевірки;
завищення сум податку на доходи фізичних осіб, що підлягає поверненню з бюджету, заявлених у податкових деклараціях, зокрема при використанні права на податкову знижку відповідно до розділу IV цього Кодексу;
наявності помилок при визначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або відсутності реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до податкової накладної протягом граничних строків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до положень пункту 134.1.1 пункту 134.1 статті 134 ПК України, об`єктом оподаткування податком на прибуток підприємств є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які визначені відповідними положеннями цього Кодексу.
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом збільшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
зменшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
збільшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається:
збільшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку);
зменшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Для платників податку, у яких річний дохід від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку, за останній річний звітний період не перевищує 40 мільйонів гривень, об`єкт оподаткування може визначатися без коригування фінансового результату до оподаткування на всі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років та коригувань, визначених підпунктом 140.4.8 пункту 140.4, підпунктом 140.5.16 пункту 140.5, пунктом 140.6 статті 140 цього Кодексу), визначені відповідно до положень цього розділу. Платник податку, у якого річний дохід (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку, за останній річний звітний період не перевищує 40 мільйонів гривень, має право прийняти рішення про незастосування коригування фінансового результату до оподаткування на всі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років та коригувань, визначених підпунктом 140.4.8 пункту 140.4, підпунктом 140.5.16 пункту 140.5, пунктом 140.6 статті 140 цього Кодексу), визначені відповідно до положень цього розділу, не більше одного разу протягом безперервної сукупності років, у кожному з яких виконується зазначений критерій щодо розміру доходу. Про прийняте рішення платник податку зазначає у податковій звітності з цього податку, що подається за перший рік такої безперервної сукупності років. У подальші роки такої сукупності років коригування фінансового результату також не застосовуються, крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років та коригувань, визначених підпунктом 140.4.8 пункту 140.4, підпунктом 140.5.16 пункту 140.5, пунктом 140.6 статті 140 цього Кодексу.
Якщо у платника податку, який прийняв рішення про незастосування коригування фінансового результату до оподаткування на всі різниці (крім від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років та коригувань, визначених підпунктом 140.4.8 пункту 140.4, підпунктом 140.5.16 пункту 140.5, пунктом 140.6 статті 140 цього Кодексу), визначені відповідно до положень цього розділу, в будь-якому наступному році річний дохід (за вирахуванням непрямих податків), визначений за правилами бухгалтерського обліку, за останній річний звітний період перевищує 40 мільйонів гривень, такий платник податку визначає об`єкт оподаткування починаючи з такого року шляхом коригування фінансового результату до оподаткування на всі різниці, визначені відповідно до положень цього розділу.
Для цілей цього підпункту до річного доходу від будь-якої діяльності, визначеного за правилами бухгалтерського обліку, включається дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), інші операційні доходи, фінансові доходи та інші доходи.
Згідно із пунктами 5, 7 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку №15 «Дохід», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 29.11.99 № 290, дохід визнається під час збільшення активу або зменшення зобов`язання, що зумовлює зростання власного капіталу (за винятком зростання капіталу за рахунок внесків учасників підприємства), за умови, що оцінка доходу може бути достовірно визначена. 
Критерії визнання доходу, наведені в цьому Національному положенні (стандарті), застосовуються окремо до кожної операції. Проте ці критерії потрібно застосовувати до окремих елементів однієї операції або до двох чи більше операцій разом, якщо це випливає із суті такої господарської операції (операцій). 
Визнані доходи класифікуються в бухгалтерському обліку за такими групами: дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг); чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг); інші операційні доходи; фінансові доходи; інші доходи.
Дохід (виручка) від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) - загальний дохід (виручка) від реалізації продукції, товарів, робіт або послуг без вирахування наданих знижок, повернення раніше проданих товарів та непрямих податків і зборів (податку на додану вартість, акцизного збору тощо).
Чистий дохід від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг) визначається шляхом вирахування з доходу від реалізації продукції, товарів, робіт, послуг наданих знижок, вартості повернутих раніше проданих товарів, доходів, що за договорами належать комітентам (принципалам тощо), та податків і зборів.
До складу інших операційних доходів включаються суми інших доходів від операційної діяльності підприємства, крім чистого доходу від реалізації продукції (товарів, робіт, послуг), зокрема: дохід від операційної оренди активів; дохід від операційних курсових різниць; відшкодування раніше списаних активів; дохід від роялті, відсотків, отриманих на залишки коштів на поточних рахунках в банках, дохід від реалізації оборотних активів (крім фінансових інвестицій), необоротних активів, утримуваних для продажу, та групи вибуття тощо.
До складу фінансових доходів включаються дивіденди, відсотки та інші доходи, отримані від фінансових інвестицій (крім доходів, які обліковуються за методом участі в капіталі).
До складу інших доходів, зокрема, включаються дохід від реалізації фінансових інвестицій; дохід від неопераційних курсових різниць та інші доходи, які виникають у процесі господарської діяльності, але не пов`язані з операційною діяльністю підприємства.
Згідно із пунктами 6,11 Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку №16 «Витрати», витратами звітного періоду визнаються або зменшення активів, або збільшення зобов`язань, що призводить до зменшення власного капіталу підприємства (за винятком зменшення капіталу внаслідок його вилучення або розподілу власниками), за умови, що ці витрати можуть бути достовірно оцінені.
Собівартість реалізованої продукції (робіт, послуг) складається з виробничої собівартості продукції (робіт, послуг), яка була реалізована протягом звітного періоду, нерозподілених постійних загальновиробничих витрат та наднормативних виробничих витрат.
До виробничої собівартості продукції (робіт, послуг) включаються: прямі матеріальні витрати; прямі витрати на оплату праці; інші прямі витрати; змінні загальновиробничі та постійні розподілені загальновиробничі витрати. 
Виробнича собівартість продукції зменшується на справедливу вартість супутньої продукції, яка реалізується, та вартість супутньої продукції в оцінці можливого її використання, що використовується на самому підприємстві. 
Перелік і склад статей калькулювання виробничої собівартості продукції (робіт, послуг) установлюються підприємством. 
Пунктом 185.1 статті 185 ПК України визначено, що об`єктом оподаткування податком на додану вартість є операції платників податку з:
а) постачання товарів, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу, у тому числі операції з безоплатної передачі та з передачі права власності на об`єкти застави позичальнику (кредитору), на товари, що передаються на умовах товарного кредиту, а також з передачі об`єкта фінансового лізингу в користування лізингоотримувачу/орендарю;
б) постачання послуг, місце постачання яких розташоване на митній території України, відповідно до статті 186 цього Кодексу;
в) ввезення товарів на митну територію України;
г) вивезення товарів за межі митної території України;
е) постачання послуг з міжнародних перевезень пасажирів і багажу та вантажів залізничним, автомобільним, морським і річковим та авіаційним транспортом.
З метою оподаткування цим податком до операцій з ввезення товарів на митну територію України та вивезення товарів за межі митної території України прирівнюється поміщення товарів у будь-який митний режим, визначений Митним кодексом України.
Пунктом 187.1 статті 187 ПК України визначено, що датою виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартість з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.
За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
За операціями з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості застосовується касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
За пунктом 187.1 статті 187 ПК України датою виникнення податкових зобов`язань з податку на додану вартітсь з постачання товарів/послуг вважається дата, яка припадає на податковий період, протягом якого відбувається будь-яка з подій, що сталася раніше:
а) дата зарахування коштів від покупця/замовника на рахунок платника податку в банку/небанківському надавачу платіжних послуг як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, а в разі постачання товарів/послуг, оплата яких здійснюється електронними грошима, - дата зарахування електронних грошей платнику податку як оплата товарів/послуг, що підлягають постачанню, на електронний гаманець, а в разі постачання товарів/послуг за готівку - дата оприбуткування коштів у касі платника податку, а в разі відсутності такої - дата інкасації готівки у банківській установі, що обслуговує платника податку;
б) дата відвантаження товарів, а в разі експорту товарів - дата оформлення митної декларації, що засвідчує факт перетинання митного кордону України, оформлена відповідно до вимог митного законодавства, а для послуг - дата оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку. Для документів, складених в електронній формі, датою оформлення документа, що засвідчує факт постачання послуг платником податку, вважається дата, зазначена у самому документі як дата його складення відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", незалежно від дати накладення електронного підпису.
За операціями з виконання підрядних будівельних робіт суб`єкти підприємницької діяльності (підрядники та субпідрядники) можуть застосовувати касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
За операціями з першого постачання житла (об`єктів житлової нерухомості), неподільного житлового об`єкта незавершеного будівництва/майбутнього об`єкта житлової нерухомості застосовується касовий метод податкового обліку відповідно до підпункту 14.1.266 пункту 14.1 статті 14 цього Кодексу.
База оподаткування податком на додану вартість операцій з постачання товарів/послуг, за пунктом 188.1 статті 188 ПК України, визначається виходячи з їх договірної вартості з урахуванням загальнодержавних податків та зборів (крім акцизного податку, який нараховується відповідно до підпунктів 213.1.9 і 213.1.14 пункту 213.1 статті 213 цього Кодексу, збору на обов`язкове державне пенсійне страхування, що справляється з вартості послуг стільникового рухомого зв`язку, податку на додану вартість та акцизного податку на спирт етиловий, що використовується виробниками - суб`єктами господарювання для виробництва лікарських засобів, у тому числі компонентів крові і вироблених з них препаратів (крім лікарських засобів у вигляді бальзамів та еліксирів).
При цьому база оподаткування операцій з постачання товарів/послуг не може бути нижче ціни придбання таких товарів/послуг, база оподаткування операцій з постачання самостійно виготовлених товарів/послуг не може бути нижче звичайних цін, а база оподаткування операцій з постачання необоротних активів не може бути нижче балансової (залишкової) вартості за даними бухгалтерського обліку, що склалася станом на початок звітного (податкового) періоду, протягом якого здійснюються такі операції (у разі відсутності обліку необоротних активів - виходячи із звичайної ціни), за винятком: товарів (послуг), ціни на які підлягають державному регулюванню; газу, який постачається для потреб населення; електричної енергії, ціна на яку склалася на ринку електричної енергії.
До складу договірної (контрактної) вартості включаються будь-які суми коштів, вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо покупцем або через будь-яку третю особу у зв`язку з компенсацією вартості товарів/послуг. До складу договірної (контрактної) вартості не включаються суми неустойки (штрафів та/або пені), три проценти річних від простроченої суми та інфляційні витрати, відшкодування шкоди, у тому числі відшкодування упущеної вигоди за рішеннями міжнародних комерційних та інвестиційних арбітражів або іноземних судів, що отримані платником податку внаслідок невиконання або неналежного виконання договірних зобов`язань.
До бази оподаткування включаються вартість товарів/послуг, які постачаються (за виключенням суми компенсації на покриття різниці між фактичними витратами та регульованими цінами (тарифами) у вигляді виробничої дотації з бюджету та/або суми відшкодування орендодавцю - бюджетній установі витрат на утримання наданого в оренду нерухомого майна, на комунальні послуги та на енергоносії), та вартість матеріальних і нематеріальних активів, що передаються платнику податків безпосередньо отримувачем товарів/послуг, поставлених таким платником податку.
У випадках, передбачених статтею 189 цього Кодексу, база оподаткування визначається з урахуванням положень статті 189 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з:
а) придбання або виготовлення товарів та послуг;
б) придбання (будівництво, спорудження, створення) необоротних активів (у тому числі у зв`язку з придбанням та/або ввезенням таких активів як внесок до статутного фонду та/або при передачі таких активів на баланс платника податку, уповноваженого вести облік результатів спільної діяльності);
в) отримання послуг, наданих нерезидентом на митній території України, та в разі отримання послуг, місцем постачання яких є митна територія України;
г) ввезення необоротних активів на митну територію України за договорами оперативного або фінансового лізингу;
ґ) ввезення товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
За пунктом 198.2 статті 198 ПК України датою віднесення сум податку до податкового кредиту вважається дата тієї події, що відбулася раніше:
дата списання коштів з банківського рахунка платника податку на оплату товарів/послуг;
дата отримання платником податку товарів/послуг.
Для операцій із ввезення на митну територію України товарів датою віднесення сум податку до податкового кредиту є дата сплати податку за податковими зобов`язаннями згідно з пунктом 187.8 статті 187 цього Кодексу, а для операцій з постачання послуг нерезидентом на митній території України - дата складення платником податкової накладної за такими операціями, за умови реєстрації такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Датою збільшення податкового кредиту орендаря (лізингоотримувача) для операцій фінансової оренди (лізингу) є дата фактичного отримання об`єкта фінансового лізингу таким орендарем.
Датою віднесення сум до податкового кредиту замовника з договорів (контрактів), визначених довгостроковими відповідно до пункту 187.9 статті 187 цього Кодексу, є дата фактичного отримання замовником результатів робіт (оформлених актами виконаних робіт) за такими договорами (контрактами).
Для товарів/послуг, постачання (придбання) яких контролюється приладами обліку, факт постачання (придбання) таких товарів/послуг засвідчується даними обліку.
Пункт 198.3 статті 198 ПК України передбачає, що податковий кредит звітного періоду визначається виходячи з договірної (контрактної) вартості товарів/послуг та складається із сум податків, нарахованих (сплачених) платником податку за ставкою, встановленою пунктом 193.1 статті 193 цього Кодексу, протягом такого звітного періоду у зв`язку з:
придбанням або виготовленням товарів та наданням послуг;
придбанням (будівництвом, спорудженням) основних фондів (основних засобів, у тому числі інших необоротних матеріальних активів та незавершених капітальних інвестицій у необоротні капітальні активи);
ввезенням товарів та/або необоротних активів на митну територію України.
Нарахування податкового кредиту здійснюється незалежно від того, чи такі товари/послуги та основні фонди почали використовуватися в оподатковуваних операціях у межах провадження господарської діяльності платника податку протягом звітного податкового періоду, а також від того, чи здійснював платник податку оподатковувані операції протягом такого звітного податкового періоду.
Згідно із пунктом 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями (тимчасовими, додатковими та іншими видами митних декларацій, за якими сплачуються суми податку до бюджету при ввезенні товарів на митну територію України), іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.
У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу.
Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Відповідно до статей 8, 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» відповідальність за організацію бухгалтерського обліку та забезпечення фіксування фактів здійснення всіх господарських операцій у первинних документах, збереження оброблених документів, регістрів і звітності протягом встановленого терміну, але не менше трьох років, несе власник (власники) або уповноважений орган (посадова особа), який здійснює керівництво підприємством відповідно до законодавства та установчих документів.
Підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи.
Первинні документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити:
назву документа (форми);
дату складання;
назву підприємства, від імені якого складено документ;
зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції;
посади і прізвища (крім первинних документів, вимоги до яких встановлюються Національним банком України) осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення;
особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.
Залежно від характеру господарської операції та технології обробки облікової інформації до первинних документів можуть включатися додаткові реквізити (печатка, номер документа, підстава для здійснення операції тощо).
Первинні документи, створені автоматично в електронній формі програмним забезпеченням інформаційно-комунікаційної системи, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови наявності накладеного електронного підпису чи печатки з дотриманням вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.
Первинні документи, складені в електронній формі, застосовуються у бухгалтерському обліку за умови дотримання вимог законодавства про електронні документи та електронний документообіг.
Неістотні недоліки в документах, що містять відомості про господарську операцію, не є підставою для невизнання господарської операції, за умови, що такі недоліки не перешкоджають можливості ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції, та містять відомості про дату складання документа, назву підприємства, від імені якого складено документ, зміст та обсяг господарської операції тощо.
Інформація, що міститься у прийнятих до обліку первинних документах, систематизується на рахунках бухгалтерського обліку в регістрах синтетичного та аналітичного обліку шляхом подвійного запису їх на взаємопов`язаних рахунках бухгалтерського обліку. Операції в іноземній валюті відображаються також у валюті розрахунків та платежів по кожній іноземній валюті окремо.
Дані аналітичних рахунків повинні бути тотожні відповідним рахункам синтетичного обліку на кінець останнього дня кожного місяця.
Права і обов`язки сторін, які виникають за результатами здійснення господарської операції, оформленої первинним документом відповідно до вимог цього Закону, не залежать від факту відображення її в регістрах та на рахунках бухгалтерського обліку.
Регістри бухгалтерського обліку повинні мати назву, період реєстрації господарських операцій, прізвища і підписи або інші дані, що дають змогу ідентифікувати осіб, які брали участь у їх складанні.
Господарські операції повинні бути відображені в облікових регістрах у тому звітному періоді, в якому вони були здійснені.
У разі складання та зберігання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку з використанням електронних засобів оброблення інформації підприємство зобов`язане за свій рахунок виготовити їх копії на паперових носіях на вимогу інших учасників господарських операцій, а також правоохоронних органів та відповідних органів у межах їх повноважень, передбачених законами.
Підприємство вживає всіх необхідних заходів для запобігання несанкціонованому та непомітному виправленню записів у первинних документах і регістрах бухгалтерського обліку та забезпечує їх належне зберігання протягом встановленого строку.
Відповідальність за несвоєчасне складання первинних документів і регістрів бухгалтерського обліку та недостовірність відображених у них даних несуть особи, які склали та підписали ці документи.
Копії первинних документів та регістрів бухгалтерського обліку можуть бути вилучені у підприємства лише за рішенням відповідних органів, прийнятим у межах їх повноважень, передбачених законами. Обов`язковим є складання реєстру документів, що вилучаються у порядку, встановленому законодавством.
Вилучення оригіналів таких документів та регістрів забороняється, крім випадків, передбачених кримінальним процесуальним законодавством.
Порядок створення, прийняття і відображення у бухгалтерському обліку, а також зберігання первинних документів, облікових регістрів, бухгалтерської звітності підприємствами встановлено Положенням про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженим наказом Міністерства фінансів України від 24.05.1995 № 88 (далі - Положення № 88).
Стаття 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Так, за пунктами 1 – 3 вказаної статті Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.
Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Згідно із пунктами 5, 6 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
У разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
В ході судового розгляду справи встановлено про укладення ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» із ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» договору поставки №07/04-23 від 07.04.2023.
ГУ ДПС у Полтавській області вказано про не підтвердження поставок ТМЦ (металопрокат: труби профільні, швелери, кутники, арматура, смуги, круги, листи) від ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та від ПП «БУДПРОФТЕХ» на користь Позивача за вказаними договорами.
Зокрема, Відповідач вказав, що згідно ІКС «Податковий блок» встановлено про наявність рiшення про вiдповiднiсть ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» критерiям ризиковостi платника податку від 07.06.2023 №20869 (13 - придбання товарiв (послуг) у платника(iв) податку, щодо якого(их) прийняте рiшення про вiдповiднiсть критерiям ризиковостi платника податку) та згідно ЄРПН встановлено про відсутність по ланцюгу постачання у ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» постачальників труб профільних, швелерів, кутників, арматури, смуг, кругів, листів г/к.
ГУ ДПС у Полтавській області зазначено, що остання звітність ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» подана за жовтень 2023 року, а остання звітність з ПДВ за вересень 2023 року.
Таким чином, перевіркою встановлено відсутність ланцюгів постачання по придбанню матеріалів (труб профільних, швелерів, кутників, арматури, смуг, кругів,листів г/к), внаслідок чого не підтверджено здійснення господарських операцій по взаємовідносинам ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР», п.н. 44259078 на загальну суму 6 362 657 грн., в т.ч. ПДВ 1060443,00 грн.
Суд зазначає, що наведені обставини визнання ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» таким, що відповідає критеріям ризиковості рішенням від 07.06.2023 і обставини не подання звітності з жовтня 2023 з ПДВ та звітності взагалі з листопада 2023 року жодним чином не можуть впливати на оцінку господарських операції із ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС», які мали місце в квітні 2023 року, про що зазначено Відповідачем в акті перевірки та з урахуванням визначення податкового зобов`язання саме за квітень 2023 року.
На момент укладення договору, ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» перевірив ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» на наявність відповідного виду діяльності для постачання будівельних матеріалів, виробів з металу тощо, отримав Виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» перевірив реєстрацію ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» в Реєстрі платників податку на додану вартість, отримав Витяг з Реєстру платників податку на додану вартість №21160345000138).
Крім того, Позивач зазначив, що напередодні укладення договору ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС», з метою встановлення можливості постачання та транспортування товару постачальником, отримало від ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» шість довідок 20-ОПП в підтвердження можливості постачання товарів з власного складу та власним транспортом з яких вбачається, що на момент укладення договору ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» мав на балансі 6 вантажних автомобіля з 3 причепами, 16 одиниць спеціалізованої техніки, виробничу ділянку, автомайстерню та оптовий склад. 
Окрім того, на момент укладення договору на ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» було працевлаштовано 24 особи.
Тобто, Позивач проявив належну податкову обачність при виборі контрагента, на момент укладення договору постачання товарів з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР».
На підставі видаткових накладних №426 від 10.04.2023, №425 від 10.04.2023, №427 від 11.04.2023, №428 від 11.04.2023, №430 від 12.04.2023, №429 від 12.04.2023, №431 від 13.04.2023, №432 від 13.04.2023, №433 від 14.04.2023, №434 від 17.04.2023, №435 від 17.04.2023, №436 від 18.04.2023, №437 від 18.04.2023 ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» поставив в адресу ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» металеві вироби на загальну суму 6362656,75 грн, в тому числі ПДВ 1060 43,00 грн.
Протягом липня – вересня 2023 року ТОВ Позивач розрахувався за поставлений товар з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР». Дебіторська заборгованість відсутня.
В Єдиному реєстрі податкових накладних зареєстровані податкові накладні про постачання ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» на користь ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» товарів №1 від 10.04.2023, №2 від 10.04.2023, №3 від 11.04.2023, №4 від 11.04.2023, №5 від 12.04.2023, №6 від 12.04.2023, №7 від 13.04.2023, №8 від 13.04.2023, №9 від 14.04.2023, №10 від 17.04.2023, №11 від 17.04.2023, №12 від 18.04.2023, №13 від 18.04.2023 на загальну суму 6362657,00 грн, сума ПДВ 1060443,00 грн.
Транспортування товару на користь Позивача від ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» здійснювалось двома автомобілями, які були в розпорядженні постачальника на підставі товарно-транспортних накладних, які підтверджують транспортування матеріалів з оптового складу ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» за адресою: м. Кременчук, вул. Героїв України, 14, до виробничих потужностей ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» за адресою: м. Кременчук, вул. Молодогвардійців, 40.
В ході судового розгляду справи встановлено про укладення ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» із ПП «БУДПРОФТЕХ» договору поставки №01/09-23 від 01.09.2023.
Відповідачем також встановлено про реєстрацію в ЄРПН податкових накладних від 25.07.2023, 26.07.2023, 27.07.2023 ПП «БУДПРОФТЕХ» виписаних на виконання господарських операцій по постачанню на користь ТОВ «АЛЬФАТЕКС» ТМЦ (металопрокат, труби, профільні, швелери, кутники, арматура, смуги, круги, листи).
Відповідачем згідно ІКС «Податковий блок» встановлено, що відносно ПП «БУДПРОФТЕХ» наявне рiшення про вiдповiднiсть платника податку на додану вартiсть критерiям ризиковостi платника податку від 11.09.2024 №37240 за п.5 Критеріїв ризиковості платника податку, а згідно ЄРПН по ланцюгу постачання у ПП «БУДПРОФТЕХ» постачальники труб, квадратів, кутників, смуг відсутні.
ГУ ДПС у Полтавській області також вказано, що остання звітність ПП «БУДПРОФТЕХ» подана за грудень 2023 року, остання звітність з ПДВ грудень 2023 року.
Свідоцтво ПДВ ПП «БУДПРОФТЕХ» анульоване 10.09.2025 у зв`язку із ненаданням декларацiй протягом року.
За наведеного, відповідачем зроблений висновок, що перевіркою встановлено відсутність ланцюгів постачання по придбанню матеріалів (труб, квадратів, кутників, смуг), внаслідок чого встановлено нереальність здійснення господарських операцій по взаємовідносинам Позивача із ПП «БУДПРОФТЕХ» на загальну суму з ПДВ 6156754,00 грн.
Суд наголошує, що обставини визнання ПП «БУДПРОФТЕХ» таким, що відповідає критеріям ризиковості рішенням від 11.09.2024 і обставини не подання звітності з січня 2024 з ПДВ та анулювання свідоцтва платника ПДВ у вересні 2025 жодним чином не можуть впливати на оцінку господарських операції із ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС», які мали місце в липні, вересні 2023 року, про що зазначено Відповідачем в акті перевірки та з урахуванням визначення податкового зобов`язання саме за 2023 рік.
З документів, наданих Позивачем до матеріалів справи вбачається, що на момент укладення договору, ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» перевірив ПП «БУДПРОФТЕХ» на наявність відповідного виду діяльності для постачання будівельних матеріалів, виробів з металу тощо, отримав виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб щодо ПП «БУДПРОФТЕХ» станом на 20.06.2023 року, а також перевірив реєстрацію ТОВ «БУДПРОФТЕХ» в реєстрі платників податку на додану вартість та отримав витяг з Реєстру платників податку на додану вартість №2316034500112.
Окрім того, напередодні укладення договору ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС», з метою встановлення можливості постачання та транспортування товару постачальником, отримало від ПП «БУДПРОФТЕХ» довідку 20-ОПП в підтвердження можливості постачання товарів, зі змісту якої вбачається, що на момент укладення договору ПП «БУДПРОФТЕХ» мав на балансі офіс, склад, автомайстерню, виробничу ділянку, будівельне обладнання та будівельні інструменти. 
На момент укладення договору на ПП «БУДПРОФТЕХ» було працевлаштовано 24 особи.
Тобто, ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» проявив належну податкову обачність при виборі контрагента на момент укладення договору постачання товарів з ТОВ «БУДПРОФТЕХ».
На підставі видаткових накладних №43 від 25.07.2023, №44 від 26.07.2023, №45 від 27.07.2023, №130 від 04.09.2023, №131 від 04.09.2023, №132 від 05.09.2023, №133 від 05.09.2023, №134 від 06.09.2023, №135 від 06.09.2023 ПП «БУДПРОФТЕХ» поставило в адресу ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» металеві вироби на загальну суму 6156754,00 грн, в тому числі ПДВ 1026125,60 грн.
Протягом вересня – листопада 2023 року ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» розрахувалося за поставлений товар із ПП «БУДПРОФТЕХ». Дебіторська заборгованість відсутня.
В Єдиному реєстрі податкових накладних ПП «БУДПРОФТЕХ» зареєстровані податкові накладні №5 від 04.09.2023, №6 від 04.09.2023, №1 від 06.09.2023, №5 від 05.09.2023, №4 від 05.09.2023, №2 від 06.09.2023, №3 від 25.07.2023, №7 від 26.07.2023, №1 від 27.07.2023 на загальну суму 6156754, 00 грн, сума ПДВ 1026125,60 грн.
При цьому, по податковим накладним №5 від 04.09.2023, №6 від 04.09.2023, №1 від 06.09.2023, №5 від 05.09.2023, №4 від 05.09.2023, №2 від 06.09.2023 було відмовлено в реєстрації за рішенням Комісії, а тому сума ПДВ по виписаних податкових накладних від ПП «БУДПРОФТЕХ» було включено ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» до податкової декларації з ПДВ на суму 338818,60 грн.
Транспортування товару ПП «БУДПРОФТЕХ» здійснювалось двома автомобілями, які були орендовані постачальником у ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» на підставі товарно-транспортних накладних, які підтверджують транспортування матеріалів зі складу ПП «БУДПРОФТЕХ» за адресою: м. Кременчук, вул. Симоненка Василя, 1-Д, до виробничих потужностей ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» за адресою: м. Кременчук, вул. Молодогвардійців, 40.
ГУ ДПС не висловлювалось зауважень щодо змісту та форми первинних документів, оформлених ТОВ «АЛЬФАТЕКС по правовідносинах із ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ».
Щодо надійності контрагентів позивача слід враховувати, що на момент укладення та реалізації договорів постачання на користь Позивача, ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ» мали достатню кількість трудових та матеріальних ресурсів, проводили свою діяльність на підставі чинних документів про реєстрацію платниками ПДВ, подавали належну звітність до податкових органів, не мали зауважень щодо наявності критеріїв ризиковості у своїй господарській діяльності.
Відповідно до висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 05.03.2021 у справі №П/811/1228/17, при вирішенні податкових спорів підлягає врахуванню презумпція добросовісності платника податків, за якою передбачається економічна виправданість дій платника, що мають своїм наслідком отримання податкової вигоди, а також достовірність відомостей, відображених у бухгалтерській та податковій звітності такого платника.
Також суд враховує висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 10.03.2021 у справі №607/11746/17, відповідно до якого з урахуванням принципів цивільного права, зокрема добросовісності, справедливості та розумності, сумніви щодо дійсності, чинності та виконуваності договору (правочину) мають тлумачитися судом на користь його дійсності, чинності та виконуваності.
Контролюючий орган, у свою чергу, повинен навести переконливі доводи, що ґрунтуються на об`єктивній інформації та спростовують факти господарської діяльності, засвідчені первинними документами, а також надати докази на підтвердження того, що відомості, які містяться в таких документах, є неповними, недостовірними та/або суперечливими.
Суд зазначає, що відсутність у покупця власного транспорту для перевезення пального не спростовує факту поставки товару, оскільки чинне законодавство не покладає на покупця обов`язку самостійно здійснювати транспортування придбаного товару. Навпаки, наявні у справі документи підтверджують, що товар доставлявся безпосередньо на адреси виробничих потужностей Позивача.
Постанова Верховного Суду від 16.04.2025 у справі №804/4684/17 містить сукупну позицію як з приводу відсутності у контрагентів матеріальних та трудових ресурсів, так і з приводу наявності певних недоліків оформлення первинних документів, а саме: «Відсутність у контрагентів матеріальних та трудових ресурсів не виключає можливості реального виконання ним господарської операції та не свідчить про одержання необґрунтованої податкової вигоди покупцем, оскільки залучення працівників є можливим за договорами цивільно-правового характеру, аутсорсингу (оренда персоналу). Основні та транспортні засоби можуть перебувати в постачальника на праві оренди або лізингу»; «Відсутність певних документів у платника податків, як-от: сертифікати якості, не може бути беззаперечним доказом відсутності реального характеру поставки, тоді як інші докази, оцінені судом у судовому процесі підтверджують фактичне виконання поставки, а контролюючим органом не надано достовірних доказів на спростування цих фактів»; «Відсутність товарно-транспортних накладних не є безумовною підставою ставити під сумнів здійснення господарських операцій. Правила перевезень вантажів автомобільним транспортом в Україні не встановлюють правил податкового обліку валових витрат та податкового кредиту платника податків».
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 07.07.2022 у справі №160/3364/19 зазначила, що визначальним для вирішення спорів про наявність податкових наслідків за результатами вчинення господарських операцій є дослідження сукупності обставин та первинних документів, які можуть як підтверджувати, так і спростовувати реальність господарських операцій. Саме по собі: лише наявність вироку щодо контрагента платника податків; лише факт порушення кримінального провадження відносно контрагента та отримання під час таких свідчень особи щодо не прийняття участі у створенні і діяльності підприємства; лише податкова інформація щодо контрагентів по ланцюгу постачання; лише незначні помилки в оформленні первинних документів (окремо) - не є самостійними та достатніми підставами для висновку про нереальність господарських операцій.
Водночас, у сукупності з іншими обставинами справи наявність або відсутність таких документів чи обставин можуть свідчити на спростування або підтвердження позиції контролюючого органу.
Постановами Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27 лютого 2020 року у справі №813/7081/14, №814/120/15, від 3 жовтня 2019 року у справі №813/4079/15, від 10 вересня 2019 року у справі №814/2412/17 визнано, що наслідки для податкового обліку створює фактичний рух активів за результатами здійснення господарських операцій, що є обов`язковою умовою для формування податкового кредиту, і вказана обставина є визначальною для дослідження судами.
При цьому норми податкового законодавства не ставлять у залежність достовірність даних податкового обліку платника податків від дотримання податкової дисципліни його контрагентами, якщо цей платник (покупець) мав реальні витрати у зв`язку з придбанням товарів (робіт, послуг), призначених для використання у його господарській діяльності. Порушення певними постачальниками товару (робіт, послуг) у ланцюгу постачання вимог податкового законодавства чи правил ведення господарської діяльності не може бути підставою для висновку про порушення покупцем товару (робіт, послуг) вимог закону щодо формування податкового кредиту, тому платник податків (покупець товарів (робіт, послуг)) не повинен зазнавати негативних наслідків, зокрема у вигляді позбавлення права на податковий кредит, за можливу неправомірну діяльність його контрагента за умови, якщо судом не встановлено фактів, які свідчать про обізнаність платника податків щодо такої поведінки контрагента та злагодженість дій між ними.
Будь-яка податкова інформація, що наявна в інформаційно-аналітичних базах відносно контрагентів суб`єкта господарювання по ланцюгах постачання, а також податкова інформація надана іншими контролюючими органами, в тому числі і складена з причин неможливості проведення документальних перевірок, носить виключно інформативний характер та не є належним доказом в розумінні процесуального Закону.
Згідно позиції Верховного Суду України відносини між учасниками попередніх ланцюгів постачань товарів та послуг не мають безпосереднього впливу на дослідження факту реальності господарської операції, вчиненої між останнім у ланцюгу постачань платником податків та його безпосереднім контрагентом (постанова Верховного Суду від 18 березня 2024 року у справі №480/1798/22).
Загальна сума донарахованого ГУ ДПС у Полтавській області ПДВ (по ППР №00181320701 від 26.11.2025) та зменшення розміру від`ємного значення суми ПДВ (по ППР №00181330701 від 26.11.2025) складає 225520,00 грн + 1173742,00 грн = 1399262,00 грн, тобто загальну суму завищеного податкового кредиту, на думку Відповідача, по взаємовідносинам ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ».
За вказаного, суд доходить висновку про безпідставність донарахування ГУ ДПС у Полтавській області податкового зобов`язання з податку на прибуток та застосування штрафних (фінансових) санкцій податковим повідомленням - рішенням №00181310701 від 26.11.2025, яким ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» за платежем на прибуток підприємств збільшено суму грошового зобов`язання на суму 2253494,00 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 563373,50 грн. (по взаємовідносинам з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ») (6362657,00 грн + 6156754,00 грн = 12519411,00 грн х 18%= 2253494,00 грн).
Також, в частині визначення сум податкового зобов`язання з податку на додану вартість по правовідносинах ТОВ «ТД «ЛЬФАТЕКС» із ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ» протиправним є податкове повідомлення - рішення №00181320701 від 26.11.2025, яким за платежем податок на додану вартість збільшена сума грошового зобов`язання на суму 225520,00 грн, та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 56380,00 грн.
Податкове повідомлення - рішення №00181330701 від 26.11.2025, яким зменшено розмір від`ємного значення суми податку на додану вартість на суму 1173742,00 грн по взаємовідносинах з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ» суд вважає протиправним.
В ході розгляду справи судом встановлено, що основними видами економічної діяльності ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» за КВЕД є: 45.19 Торгівля іншими автотранспортними засобами (основний), 29.10. Виробництво автотранспортних засобів, 45.20 Технічне обслуговування та ремонт автотранспортних засобів. ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» має власні та орендовані виробничі та складські приміщення, на яких виробляє автотранспортні засоби, для чого придбає шасі, а потім виготовляє та встановлює на нього навісне обладнання: крани, пилососи, бочки та інше.
ГУ ДПС у Полтавській області в ході проведення перевірки Позивача встановлено про укладення ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» міжнародних контрактів на постачання шасі вантажних автомобілів:
№DYJV22023UA від 14.12.2022 з нерезидентом Dayun Avtomobile CO. LTD, Китай;
№ EU01-2306 від 22.12.2023 з нерезидентом CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE, Китай;
№ DYJV24003UA від 26.01.2024 з нерезидентом Dayun Avtomobile CO. LTD, Китай;
№ DYJV24001UA від 10.01.2024 з нерезидентом Dayun Avtomobile CO. LTD, Китай;
№ EU01-2302 від 23.03.2023 з нерезидентом CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE CO., LTD, Китай;
№ EU01-2205 від 06.12.2022 з нерезидентом CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE CO., LTD, Китай;
№ 4 від 22.02.2023 з нерезидентом «СТЕ S.p.A.» (Italy), по яких були проведені поставки із затримкою постачання та розрахунків.
Обставини виконання сторонами вказаних контрактів, проведення платежів, сторонами не заперечується.
Однак, ГУ ДПС у Полтавській області в ході перевірки встановлено про порушення строків виконання зобов`язань за вказаними контрактами і застосовані штрафні (фінансові) санкції Відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», порушення резидентами строку розрахунків встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Загальна сума пені складає 4781640,14 грн.
ГУ ДПС у Полтавській області в ході перевірки досліджені надані ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» за період з 01.07.2021 по 30.09.2024 ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» сертифікати про форс - мажорні обставини Полтавської торгово – промислової палати, які видані на підставі Сертифікатів Китайської ради з сприяння міжнародній торгівлі (CCPIT) за зовнішньоекономічними контрактами укладеними з нерезидентами Китаю та копію листа, листа – протоколу Торгово-промислової палати нерезидента Італії щодо засвідчення форс-мажорних обставин.
Відповідач зазначив, що надані ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» сертифікати про настання форс-мажорних обставин не можуть вважатися достатньою та належною підставою для звільнення від нарахування пені. Це зумовлено тим, що Позивачем не доведено наявності прямого причинно-наслідкового зв`язку між задекларованими форс-мажорними обставинами та фактом прострочення розрахунків за зовнішньоекономічними контрактами.
ГУ ДПС у Полтавській області вказано, що під час аналізу наданих підприємством сертифікатів виданих Китайською радою сприяння міжнародній торгівлі (China Council for the Promotion of International Trade, CCPIT), встановлено, що їх неможливо ідентифікувати та перевірити через офіційний вебсайт Центру перевірки комерційних сертифікатів та боротьби з підробками. 
Відсутність можливості здійснити перевірку дійсності (автентичності) відповідних документів позбавляє контролюючий орган можливості визнати такі сертифікати достатніми доказами настання обставин непереборної сили (форс-мажор).
Щодо зовнішньоекономічних контрактів укладених з компанією CTE S.p.A., Італія, в ході перевірки Позивачем наданий Протокол Торгово-промислової палати Італії. Відповідач вказав, що даний протокол не має статусу Сертифіката про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), який в Італії видається Торгово-промисловими палатами (Camere di Commercio), крім того, він не містить посилання на конкретний контракт, виконання якого було порушено. 
З огляду на це, контролюючий орган обґрунтовано не може прийняти його як належний і достатній доказ існування та впливу форс-мажорних обставин на виконання зобов`язання.
Лист про форс-мажор, наданий зацікавленою стороною компанією CTE S.p.A., Італія, є внутрішнім документом або односторонньою заявою, не має статусу незалежного документального підтвердження, виданого неупередженим уповноваженим органом, і тому його доказова сила є недостатньою для звільнення від відповідальності.
У зв`язку з цим, сертифікати Полтавської торгово-промислової палати України не можуть бути прийняті під час проведення перевірки, як належні та допустимі докази, оскільки Китайські сертифікати, та листи підприємства Італії, лист – протокол Торгово-промислової палати Італії, що стали підставою для їх видачі, не підтверджують належним чином обставини непереборної сили. Відповідні сертифікати не можуть визнаватися такими, що підтверджують факт існування форс-мажорних обставин. 
Судом досліджені надані ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» до матеріалів справи сертифікати про форс-мажорні обставини, видані Полтавською Торгово-промисловою палатою:
Про порушення строків розрахунків за імпортним контрактом № EU01-2306 від 22.12.2022 (Китай) яке сталось в результаті існування форс-мажорних обставин саме при виконанні вказаного контракту:
№5301-24-1857 від 07.10.2024 у терміни: до 02.07.2024, до 27.08.2024, до 17.09.2024, період форс-мажорних обставин 12.03.2024 – 14.04.2024,
№5301-24-1858 від 07.10.2024 у терміни: до 02.07.2024, до 27.08.2024, до 17.09.2024, період форс-мажорних обставин 13.06.2024 – 18.08.2024,
№5301-24-1856 від 07.10.2024 у терміни: до 02.07.2024, до 27.08.2024, до 17.09.2024, період форс-мажорних обставин 22.01.2024 – 25.02.2024.
Про порушення строків розрахунків за імпортним контрактом №DYJV22023UA від 14.12.2022 стались в результаті існування форс-мажорних обставин саме при виконанні вказаного контракту, що підтверджуються сертифікатами про форс-мажорні обставини Полтавської ТПП:
№5301-23-3145 від 07.07.2023 у терміни: до 04.07.2023, період форс-мажорних обставин 15.12.2022 – 01.03.2023,
№5301-23-3146 від 07.07.2023 у терміни: до 04.07.2023, період форс-мажорних обставин 01.04.2023 – 28.05.2023,
№5301-24-1676 від 06.09.2024 у терміни: до 04.11.2023, до 13.11.2023, до 22.01.2024, до 29.03.2024, до 23.06.2024, до 30.06.2024, період форс-мажорних обставин 12.03.2024 – 14.04.2024,
№5301-24-1677 від 06.09.2024 у терміни: до 04.11.2023, до 13.11.2023, до 22.01.2024, до 29.03.2024, до 23.06.2024, до 30.06.2024, до 27.08.2024, до 17.09.2024, період форс-мажорних обставин 13.06.2024 – 18.08.2024.
Про порушення строків розрахунків за імпортним контрактом № DYJV24003UA від 26.01.2024 сталась в результаті існування форс-мажорних обставин саме при виконанні вказаного контракту, що підтверджуються сертифікатами про форс-мажорні обставини Полтавської ТПП:
№5301-24-1893 від 10.10.2024 у терміни: до 28.07.2024, до 29.09.2024, період форс-мажорних обставин 12.03.2024 – 14.04.2024,
№5301-24-1894 від 10.10.2024 у терміни: до 28.07.2024, до 29.09.2024, період форс-мажорних обставин 13.06.2024 – 18.08.2024.
Про порушення строків розрахунків за імпортним контрактом №DYJV24001UA від 10.01.2024 сталась в результаті існування форс-мажорних обставин саме при виконанні вказаного контракту, що підтверджуються сертифікатами про форс-мажорні обставини Полтавської ТПП:
№5301-24-1537 від 09.08.2024 у терміни: до 13.07.2024, період форс-мажорних обставин 22.01.2024 – 25.02.2024.
Про порушення строків розрахунків за імпортним контрактом №EU01-2302 від 23.03.2023 сталась в результаті існування форс-мажорних обставин саме при виконанні вказаного контракту, що підтверджуються сертифікатами про форс-мажорні обставини Полтавської ТПП:
№5301-24-0167 від 26.01.2024 у терміни: до 01.10.2023, період форс-мажорних обставин 01.04.2023 – 28.05.2023
Про порушення строків розрахунків за імпортним контрактом №EU01-2205 від 06.12.2022 сталась в результаті існування форс-мажорних обставин саме при виконанні вказаного контракту, що підтверджуються сертифікатами про форс-мажорні обставини Полтавської ТПП:
№5301-23-3144 від 07.07.2023 у терміни: до 04.07.2023, період форс-мажорних обставин 01.04.2023 – 28.05.2023,
№5301-23-3143 від 07.07.2023 у терміни: до 04.07.2023, період форс-мажорних обставин 15.12.2023 – 01.03.2023,
№5301-24-0402 від 23.02.2024 у терміни: до 04.07.2023, до 05.09.2023, до 20.02.2024, період форс-мажорних обставин 08.11.2023 – 09.01.2024,
№5301-23-4406 від 08.11.2023 у терміни: до 06.07.2023, період форс-мажорних обставин 05.06.2023 – 28.08.2023.
Про порушення строків розрахунків за імпортним контрактом №4 від 22.02.2023 сталась в результаті існування форс-мажорних обставин саме при виконанні вказаного контракту, що підтверджуються сертифікатами про форс-мажорні обставини Полтавської ТПП:
№5301-24-1536 від 09.08.2024 у терміни: до 15.06.2024, до 23.06.2024, період форс-мажорних обставин 09.01.2024 – 28.02.2024,
№5301-24-1675 від 06.09.2024 у терміни: до 15.06.2024, до 23.06.2024, період форс-мажорних обставин 17.06.2024 – 07.08.2024.
Оцінка вказаним сертифікатам надавалась судом з огляду на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 12.12.2024 (справа № 380/839/24) від 14.01.2025 (справа № 440/17191/23) з посиланням на постанови Верховного Суду від 16 липня 2019 року у справі № 917/1053/18, від 25 січня 2022 року у справі № 904/3886/21, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22 де зазначено, що усталеною є практика Верховного Суду, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного (заздалегідь встановленого) характеру. У разі їх виникнення сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку.
Верховний Суд вказав (постанови від 05 грудня 2023 року у справі № 917/1593/22, від 18 січня 2024 року у справі № 914/2994/22, від 19 серпня 2022 року у справі № 908/2287/17 тощо), що підтвердженням існування форс-мажорних обставин є відповідний сертифікат Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП. Водночас, сертифікат Торгово-промислової палати України не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставина форс-мажору має оцінюватись судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.
У постановах від 05 жовтня 2023 року у справі № 520/14773/21, від 19 серпня 2022 року у справі № 818/2429/18, від 17 червня 2020 року у справі № 812/677/17, від 03 вересня 2019 року у справі № 805/1087/16 Верховний Суд зазначив, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.
З наведених вище підходів слідує, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має встановлюватись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і оцінкою інших належних доказів, що можуть це підтвердити.
Сертифікати, копії яких наявні в матеріалах справи, мають індивідуальних характер щодо кожного випадку невиконання сторонами зовнішньоекономічних контрактів зобов`язань.
Полтавською Торгово-промисловою палатою не просто констатовані обставини форс-мажору, а досліджені документи, якими настання таких обставин підтверджено.
Так, всі сертифікати мають інформацію про дослідження документів, наданих на підтвердження наявності обставин непереборної сили, щодо зумовили невчасне виконання зобов`язань, зокрема (для прикладу сертифікат №5301-24-0402), але не виключно: 
- копій листів компанії CHENGDU DA YUN AUTOMOBILE CO., LTD, КНР від 08.11.2023 про настання форс-мажорних обставин по контракту №EU01-2205 від 06.12.2022, а саме призупинення виробництва заводу в зв`язку з різким збільшенням захворюваності на COVID-19 серед працівників, відповідне перенесення строків відвантаження товару по контракту на інші дати після відновлення роботи заводу-виробника;
- копії сертифікату №649014С9/54191 від 08.11.2023, виданого Радою Китаю з розвитку міжнародної торгівлі Міжнародна торгова палата Китаю відповідно до Повідомлення Головного управління Народного уряду провінції Шеньсі щодо відтермінування відновлення виробництва компаніям в межах адміністративної території провінції Шеньсі з 08.11.2023 до і 9.01.2024 у зв`язку з пандемією COVID-19, спричиненою поширенням коронавірусу SARS-CoV-2;
- копій наказів CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE CO., LTD, КНР від 08.11.2023 про призупинення роботи (скорочення робочого штату та скорочення робочого часу) на підприємстві відносно запобігання поширенню пандемії COVID-19 на територіях підприємства;
- копій листів компанії CHENGDU DAYUN AUTOMOBILE CO., LTD, КНР від 10.01.2024 по ТОВ "ТД "Альфатекс" про відновлення роботи завода-виробника, про строки відвантаження по контракту №EU01-2205 від 06.12.2022 буде повідомлено додатково.
Тобто, зі змісту сертифікатів достовірно можна встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку, адже це підтверджено офіційним листуванням сторін за зовнішньоекономічними контрактами, отриманими доказами уповноважених представників виробників продукції та державних органів, що запровадили певні обмежувальні заходи та їх часові межі.
З інформації, наданої на підставу видачі сертифікатів Полтавської Торгово-промислової палати вбачається про об`єктивну неможливість Позивача належним чином виконувати свої зобов`язання за умов зупинення виробництва компаніями виробниками, що зволікало зміну його економічного стану за цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори перебувають у причинно-наслідковому зв`язку.
Сертифікати Полтавської Торгово-промислової палати, копії яких наявні в матеріалах справи, не мають загального змісту, не містять посилань на недоведені документально обставини, мають чітко визначене обґрунтування, посилання на письмові документи та містять визначення часових меж існування форс-мажорних обставин.
У постановах Верховного Суду від 22 травня 2024 року (справа №620/14203/23), від 11 вересня 2024 року (справа №520/21174/23), від 15 серпня 2024 року та від 16 січня 2025 року (справа №580/4079/23), вказано, що положення Закону України «Про валюту та валютні операції» не визначають жодним чином повноважень контролюючого органу на власний розсуд надавати оцінку висновку торгово-промислової палати щодо наявності форс-мажорних обставин, як і не покладають на суб`єкта господарювання обов`язок довести контролюючому органу наявність форс-мажорних обставин, а навпаки - вказується лише про необхідність надати довідку (сертифікат) про існування форс-мажорних обставин у конкретно визначеній господарській операції. Тобто, частина шоста статті 13 Закону "Про валюту та валютні операції" надає у спірних правовідносинах довідці (сертифікату) торгово-промислової палати ознаки преюдиційного характеру, оскільки визначає цей документ як достатній доказ існування форс-мажорних обставин у конкретному випадку, що не вимагає надання додаткових доказів та документів під час проведення перевірки або під час оскарження в судовому порядку її наслідків.
Тобто, Верховний Суд у вищенаведених справах констатував, що на підтвердження існування форс-мажорних обставин необхідно (достатньо) надавати відповідну довідку уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту), що, у свою чергу, вказує на відсутність у контролюючого органу права вимагати від суб`єкта господарювання інші докази на підтвердження факту існування обставин непереборної сили.
Верховний Суд дійшов висновку про відсутність обов`язку у суб`єкта господарювання доводити існування причинно-наслідкового зв`язку між настанням форс-мажорних обставин (введення воєнного стану в Україні) і невиконанням (несвоєчасним виконанням), зокрема, податкових зобов`язань.
Суд зважує на твердження ГУ ДПС у Полтавській області про відсутність можливості здійснити перевірку дійсності (автентичності) відповідних документів, що позбавляє контролюючий орган можливості визнати такі сертифікати достатніми доказами настання обставин непереборної сили (форс-мажор).
Так, судом досліджений зміст листа Посольства України в Китайській Народній Республіці від 16.02.2026 на лист Торгово-промислової палати України від 04.02.2026 №294/02.0-7.1, де повідомлено про те, що відповідно до інформації отриманої від Міністерства комерції КНР уповноваженою інституцією в Китаї стосовно видачі сертифікатів про обставини непереборної сили (форс-мажор) є Китайська рада з питань промоції міжнародної торгівлі (ССРІТ) та уповноважені нею її регіональні відділення. Окрім цього, в ході комунікації із ССРІТ Посольство було поінформовано про те, що вищезазначені сертифікати видаються лише підприємствам, що зареєстровані в КНР.
Сертифікати Полтавської торгово-промислової палати №5301-24-1536, №5301-24-1675 про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) видані на підставі статей 14, 14-1 Закону країни «Про торгово-промислові палати в Україні», Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії ТПП України від 18.12.2014 №44(5), із змінами та доповненнями, і засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): призупинення виробництва на складальних лініях підприємства "СТЕ S.p.A", Італія, у зв`язку з потужними повенями, відповідно до листа компанії "СТЕ S.p.A", Італія від 02.04.2024, засвідченого 08.04.2024 Торгово-промисловою ремісничою та сільськогосподарською палатою м.Тренто, Італія протоколами №36809/2024, програма №42-2/2024, №39543/2024 76, програма №86-6/2024, відповідно.
Крім того, відповідно до частини 6 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», - у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
На підтвердження настання форс-мажорних обставин видається Сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) – документ встановленої ТПП України форми, виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та затвердженим Регламентом (рішення Президії ТПП України від 18 грудня 2014 р. №44(5) (далі – Регламент).
У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) – документ встановленої ТПП форми, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП або регіональною ТПП згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Відповідно до статті 6.2 Регламенту форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за особистим зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та / чи іншим зобов`язанням / обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.
Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) видається українською або російською мовою, за бажанням заявника. Відповідно до заяви зацікавленої сторони сертифікат може бути видано додатково іноземною мовою (мовою договору, контракту, угоди).
ТПП України веде єдиний Реєстр сертифікатів, виданих ТПП України та регіональними ТПП про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та Реєстр уповноважених осіб.
Загальні правові, економічні та соціальні засади створення торгово-промислових палат в Україні, встановлює організаційно-правові форми і напрями їх діяльності, а також принципи їх взаємовідносин з державою визначені Законом України «Про торгово-промислові палати в Україні».
Так, відповідно до статті 3 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» торгово-промислова палата України:
відкриває свої представництва та філії в інших країнах, а також засновує разом із зарубіжними партнерськими організаціями як в Україні, так і за її межами змішані торгово-промислові палати, ділові ради та інші спільні організації;
засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб;
засвідчує форс-мажорні обставини відповідно до умов договорів за зверненнями суб`єктів господарської діяльності, що здійснюють будівництво житла (замовників, забудовників);
веде недержавний реєстр українських підприємців за їх згодою, фінансовий стан яких свідчить про їх надійність як партнерів у підприємницькій діяльності в Україні та за її межами. Порядок ведення зазначеного реєстру визначається Торгово-промисловою палатою України.
Відповідно до частини першої статті 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю.
Стаття 4 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» встановлює, що державні органи сприяють торгово-промисловим палатам у виконанні ними статутних завдань.
Втручання державних органів та їх посадових осіб у діяльність торгово-промислових палат, так само як і втручання торгово-промислових палат у діяльність державних органів та їх посадових осіб не допускається.
Відповідні державні органи здійснюють контроль і нагляд за діяльністю торгово-промислових палат у межах своїх повноважень відповідно до законодавства.
Таким чином, торгово-промислова палата є законодавчо уповноваженим органом, що засвідчує за особистим зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та / чи іншим зобов`язанням / обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин. 
ГУ ДПС у Полтавській області до справи не надано спростувань та не наведено фактів, що спростовують висновки сертифікатів Полтавської торгово-промислової палати і заперечують дійсне існування обставин непереборної сили, що зумовили несвоєчасне виконання обов`язків контрагентів ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» за зовнішньоекономічними контрактами.
Позивачем вимоги Закону України «Про валюту і валютні операції» щодо підтвердження виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин відповідною довідкою уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту) виконані.
За вказаного, суд доходить висновку про безпідставне нарахування ГУ ДПС у Полтавській області пені в сумі 4781640,14 грн відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», за якою порушення резидентами строку розрахунків встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. 
Відповідно, податкове повідомлення-рішення №00181360701 від 26.11.2025, яким до ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» застосовано суму штрафних санкцій за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн є протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Частиною першою та другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Положеннями статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
В даній справі відповідач не надав суду належних і допустимих доказів правомірності податкових повідомлень-рішень:
- №00181320701 від 26.11.2025, в частині збільшення податкового зобов`язання ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» за платежем податок на додану вартість на суму 225520,00 грн, застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 56380,00 грн, 
- №00181310701 від 26.11.2025, яким Позивачу збільшене податкове зобов`язання за платежем податок на прибуток підприємств на суму 2253494,00 грн та застосовані штрафні (фінансові) санкції в сумі 563373,50 грн, 
- №00181330701 від 26.11.2025 в частині зменшення розміру від`ємного значення суми податку на додану вартість ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС» на суму 1173742,00 грн (по взаємовідносинах з ТОВ «ТЕХІМПУЛЬС КР» та ПП «БУДПРОФТЕХ»), 
- №00181360701 від 26.11.2025, яким застосовані штрафні (фінансові) санкції за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 4781640,14 грн.
Отже, з урахуванням вищенаведеного, суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог ТОВ «ТД «АЛЬФАТЕКС»
Відповідно до частини першої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню частково, суд вважає за необхідне судовий збір у розмірі 33280,00 грн стягнути на користь Позивача за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача.
Вирішуючи питання про стягнення за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ДПС у Полтавській області витрат на професійну правничу допомогу, суд враховує наступне.
Частинами першою та третьою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи, до яких, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частин другої - п`ятої статті 134 вказаного Кодексу за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Для цілей розподілу судових витрат:1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Частиною першою статті 138 КАС України передбачено, що розмір витрат, пов`язаних з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів та вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою справи до розгляду, встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Згідно з частинами першою та дев`ятою статті 139 згаданого Кодексу при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При вирішенні питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору (у випадках, коли відповідно до закону досудове вирішення спору є обов`язковим) та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що розмір суми витрат на правничу допомогу адвоката визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу та вартості виконаних робіт.
На підтвердження понесення позивачем витрат на професійну правничу допомогу у сумі 18000,00 грн позивачем надано до суду копії договору про надання професійної правничої допомоги №672 від 21.01.2026 року, укладеного між Позивачем та адвокатом Дашко М.О.; розрахунку суми гонорару за договором про надання професійної правничої допомоги від 26.01.2026; акту про надання послуг за договором про надання професійної правничої допомоги від 26.01.2026; рахунку №26/01 від 26.01.2026; платіжної інструкції про оплату №4770 від 27.01.2026 року.
Відповідно до розрахунку витрат професійної правничої допомоги адвокатом виконані: попереднє опрацювання матеріалів наданих Замовником, підготовка правової позиції по справі в суді; обговорення позову з Замовником та внесення виправлень, доповнень за бажанням Замовника; пошук та вивчення законодавчих та нормативних правових актів, якими врегульовані спірні правовідносини, пошук та вивчення судової практики по аналогічній категорії справ. Підготовка позовної заяви до Головного управління Державної податкової служби України в Полтавській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень – рішень. Підготовка та ведення справи в суді першої інстанції (підготовка/копіювання/сканування додатків до позову).
Суд зауважує, що витрати на правничу допомогу за такі послуги є неспівмірними та завищеними порівняно із заявленою сумою гонорару, а, отже, суд доходить висновку, що заявлений до стягнення розмір витрат на оплату послуг адвоката не є співмірним із наданими адвокатом послугами та складністю цієї справи, а відтак підлягає зменшенню до 5000,00 грн.
Беручи до уваги висновок суду про задоволення позову, витрати на професійну правничу допомогу підлягають стягненню на користь Позивача за рахунок бюджетних асигнувань Відповідача у сумі 5000,00 грн.
Керуючись статтями 241-245 Кодексу адміністративного судочинства України, 

У Х В А Л И В:

Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатекс" (бул. Автокразівський, 19, м. Кременчук, Полтавська область, 39601, код ЄДРПОУ 42775998) до Головного управління ДПС у Полтавській області (вул. Європейська, буд. 4, м. Полтава, Полтавська область, 36014, код ЄДРПОУ 44057192) про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №00181320701 від 26 листопада 2025 року, в частині збільшення податкового зобов`язання за платежем податок на додану вартість на суму 225520,00 грн, застосування штрафних (фінансових) санкцій в сумі 56380,00 грн. 
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №00181310701 від 26 листопада 2025 року. 
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №00181330701 від 26 листопада 2025 року. 
Визнати протиправними та скасувати податкове повідомлення-рішення №00181360701 від 26 листопада 2025 року.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Альфатекс" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Полтавській області витрати зі сплати судового збору в сумі 33280,00 (тридцять три тисячі двісті вісімдесят гривень) грн, витрати за надання правничої допомоги в сумі 5000,00 (п`ять тисяч гривень) грн.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду в порядку, визначеному частиною 8 статті 18, частинами 7-8 статті 44 та статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України.
Апеляційна скарга на дане рішення може бути подана протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Н.Ю. Алєксєєва