Справа № 303/8413/25
2/303/3183/25             Номер стат. звіту - 18

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 травня 2026 року м. Мукачево

Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді     Мирошниченка Ю. М. 
при секретарі     Лукач К. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області, третя особа: Чинадіївська селищна рада Мукачівського району про скасування державної реєстрації земельної ділянки,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка просить скасувати запис у Поземельній книзі та державну реєстрацію в Державному земельному кадастрі (далі – ДЗК) відомостей про земельну ділянку з кадастровим номером 2122755500:02:004:0016 площею 0,1016 га для будівництва та обслуговування жилого будинку, що розташована в урочищі «Синяк». Покликається на необхідність повного виконання рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, що стосується спірної території. Зазначає, що за вказаною адресою розташовано житловий будинок, належність якого позивачці підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Стверджує, що існуюча державна реєстрація відомостей про земельну ділянку в Державному земельному кадастрі була проведена з порушенням вимог чинного законодавства та без урахування попередніх судових рішень. Наполягає на тому, що наявність оскаржуваного запису в Поземельній книзі порушує її права як власника нерухомого майна та перешкоджає законному оформленню права власності або користування земельною ділянкою.
Представник відповідача – Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області – проти позову заперечував. Зазначав, що рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.06.2014 р. у справі № 303/431/14-ц питання про скасування державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі не вирішувалося, а тому у відповідача були відсутні законні підстави для самостійного скасування такої реєстрації. Стверджував, що відповідно до ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно у випадках, прямо передбачених законом, зокрема на підставі відповідного рішення суду. Крім того, наполягав на тому, що спір має публічно-правовий характер, оскільки стосується здійснення органом Держгеокадастру владних управлінських функцій у сфері ведення Державного земельного кадастру. У зв`язку з цим відповідач вважав, що такий спір підлягає розгляду в порядку адміністративного, а не цивільного судочинства. 
Третя особа – Чинадіївська селищна рада Мукачівського району Закарпатської області – письмових пояснень щодо позову суду не надала.
Учасники справи в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. 
Проаналізувавши доводи та заперечення сторін, дослідивши наявні у справі докази, суд дійшов таких висновків.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За змістом ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є припинення дії, яка порушує право, а також інші способи відшкодування та захисту, встановлені договором або законом.
Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном.
Згідно зі ст. 319 ЦК України власник здійснює свої права на власний розсуд.
Частиною першою ст. 321 ЦК України встановлено, що право власності є непорушним.
Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
За змістом ст. 79-1 Земельного кодексу України формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.
Згідно зі ст. 120 Земельного кодексу України та принципом єдності юридичної долі земельної ділянки і розташованого на ній об`єкта нерухомості перехід права власності на будівлю або споруду зумовлює виникнення у набувача відповідного права на земельну ділянку або охоронюваного законом інтересу щодо його оформлення.
Відповідно до ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» державна реєстрація земельної ділянки скасовується державним кадастровим реєстратором у разі, зокрема, ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки. Ухвалення такого рішення допускається виключно з одночасним припиненням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених нею вимог та на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках
Дослідивши матеріали справи, оцінивши подані сторонами докази відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України, перевіривши доводи та заперечення учасників справи, а також проаналізувавши норми права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що позивачка є власницею житлового будинку загальною площею 194,8 кв. м, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 . Право власності на вказаний об`єкт нерухомого майна набуте на підставі договору купівлі-продажу від 03.06.2025 р. та підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Указаний житловий будинок розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 2122755500:02:004:0016.
З матеріалів справи також убачається, що земельна ділянка з кадастровим номером 2122755500:02:004:0016 площею 0,1016 га була передана у приватну власність на підставі розпорядження голови Мукачівської районної державної адміністрації від 27.10.2006 р. № 549, після чого на ім`я ОСОБА_2 видано державний акт на право власності на земельну ділянку.
Заочним рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.06.2014 р. у справі № 303/431/14-ц, яке набрало законної сили, визнано недійсним розпорядження голови Мукачівської районної державної адміністрації від 27.10.2006 р. № 459, визнано недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку та витребувано земельну ділянку з кадастровим номером 2122755500:02:004:0016 у державну власність. 
Із листа Мукачівської окружної прокуратури від 25.08.2025 р. вбачається, що на виконання зазначеного судового рішення державним реєстратором 24.06.2015 прийнято рішення про припинення права власності ОСОБА_2 на спірну земельну ділянку. 
Згідно з інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно об`єкт нерухомого майна – земельна ділянка з кадастровим номером 2122755500:02:004:0016 – скасовано/анульовано на підставі рішення суду від 10.06.2014, а право власності ОСОБА_2 припинено. 
Разом із тим у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно наявні записи про іпотеки та обтяження щодо земельної ділянки з кадастровим номером 2122755500:02:004:0016, у тому числі записи у спеціальному розділі реєстру, зокрема: запис про іпотеку № 24263717, зареєстрований 10.07.2008 р., іпотекодержателем за яким зазначено ТОВ «Фінансова компанія «Траст Фінанс»; запис про іпотеку № 24264423, зареєстрований 11.07.2008 р., іпотекодержателем за яким також зазначено ТОВ «Фінансова компанія «Траст Фінанс».
Окремо суд зважає на наявність у реєстрі запису про арешт нерухомого майна № 4700041, внесеного на підставі ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 11.02.2014 у справі № 303/431/14-ц. При цьому суд бере до уваги, що вказаний арешт був накладений у межах справи, рішенням у якій надалі припинено право власності на спірну земельну ділянку. Водночас питання подальшої процесуальної та реєстраційної долі зазначеного обтяження у межах цієї справи, з огляду на принцип диспозитивності цивільного процесу, судом не досліджується та не вирішується.
Судом також встановлено, що позивачка зверталася до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області із заявою про скасування державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі, однак листом від 14.10.2025 р. відповідач повідомив про відсутність правових підстав для такого скасування, оскільки рішенням Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.06.2014 р. питання про скасування державної реєстрації земельної ділянки у Державному земельному кадастрі не вирішувалося. 
Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 19.03.2026 р. у задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі у зв`язку з непідсудністю спору судам цивільної юрисдикції відмовлено. Вказаною ухвалою суд дійшов висновку про приватноправовий характер спірних правовідносин. 
Оцінюючи доводи позивачки, суд виходить із того, що остання дійсно має охоронюваний законом інтерес щодо належного оформлення прав на земельну ділянку, необхідну для обслуговування належного їй житлового будинку.
Суд погоджується з тим, що після визнання недійсними правовстановлюючих документів на спірну земельну ділянку та припинення права власності особи, на ім`я якої така земельна ділянка була сформована, подальше існування у Державному земельному кадастрі відомостей про земельну ділянку створює для позивачки об`єктивні труднощі в оформленні прав на землю для обслуговування належного їй житлового будинку.
Разом із тим сам по собі факт наявності у позивачки охоронюваного законом інтересу не є безумовною підставою для задоволення позову у заявлений спосіб.
Відповідно до ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо земельної ділянки.
Із наданої суду інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що щодо спірної земельної ділянки наявні записи про іпотеки та інші обтяження, у тому числі у спеціальному розділі реєстру, зокрема записи про іпотеки № 24263717 та № 24264423, у яких зазначені строки виконання основного зобов`язання – 10.07.2018 р. та 11.07.2018 р. відповідно. 
Суд ураховує, що сплив зазначених строків може свідчити про необхідність оцінки питання припинення відповідних забезпечувальних правовідносин. Водночас у межах цієї справи позивачка не заявляла вимог про припинення іпотеки, припинення обтяжень чи виключення відповідних записів із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, а особи, права яких можуть бути зачеплені вирішенням таких питань, до участі у справі не залучені.
За таких обставин суд не встановлює наявність або відсутність чинності відповідних обтяжень по суті, оскільки це призвело б до вирішення питання про права та обов`язки осіб, які не є учасниками справи. При цьому сама наявність зареєстрованих обтяжень виключає можливість вирішення питання про скасування державної реєстрації земельної ділянки без визначення правового статусу таких обтяжень та без участі відповідних осіб.
Таким чином, у межах цієї справи суд не вирішує питання правової природи та чинності кожного окремого обтяження, а лише встановлює наявність зареєстрованих записів, які відповідно до ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр» не можуть бути проігноровані при вирішенні питання про скасування державної реєстрації земельної ділянки.
Водночас суд зауважує, що саме по собі залучення відповідних осіб до участі у справі не усувало б неможливості вирішення питання про припинення зареєстрованих обтяжень за відсутності відповідних позовних вимог.
При цьому суд не має право самостійно змінювати предмет та підстави позову або формулювати за позивача нові позовні вимоги щодо припинення іпотеки чи інших обтяжень.
Суд також ураховує, що спірна ситуація значною мірою виникла внаслідок неповного врегулювання правового статусу спірної земельної ділянки після ухвалення рішення Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 10.06.2014 р. у справі № 303/431/14-ц.
Так, із відповіді Закарпатської обласної військової адміністрації вбачається, що земельна ділянка фактично не повернута у державну власність. 
Суд також зауважує, що спірна земельна ділянка розташована за межами населеного пункту, а після припинення права приватної власності та змін у правовому регулюванні земельних відносин її подальший правовий статус у контексті земельної децентралізації та переходу земель державної власності у комунальну власність територіальних громад не набув визначеності у встановленому законом порядку. За таких обставин вирішення питання про скасування державної реєстрації земельної ділянки може зачіпати права та інтереси територіальної громади, в інтересах якої у справі бере участь Чинадіївська селищна рада.
Однак указані обставини не усувають встановлених законом обмежень щодо порядку скасування державної реєстрації земельної ділянки та не надають суду можливості вирішити спір у заявлений спосіб.
Суд також зазначає, що відмова у задоволенні позову у цій справі не позбавляє позивачку права на звернення до суду з іншими вимогами після визначення правового статусу зареєстрованих обтяжень та залучення до участі у справі всіх осіб, права яких можуть бути зачеплені вирішенням спору.
Посилання позивачки на положення земельного законодавства суд оцінює у взаємозв`язку зі спеціальними положеннями ч. 10 ст. 24 Закону України «Про Державний земельний кадастр», яка встановлює спеціальні умови скасування державної реєстрації земельної ділянки.
Інші доводи сторін та подані ними докази судом досліджені та оцінені, однак вони не спростовують установлених судом обставин та не впливають на висновок суду про відсутність правових підстав для задоволення позову у заявлений спосіб.
З огляду на встановлені судом підстави для відмови у задоволенні позову питання належності складу відповідачів не є визначальним для вирішення спору у даній справі.
За таких обставин суд доходить висновку, що позов задоволенню не підлягає. 
На підставі викладеного суд, керуючись ст. ст. 2, 19, 76-81, 89, 229, 258, 259, 263-265 ЦПК України

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області (третя особа – Чинадіївської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області) про скасування запису у Поземельній книзі та державної реєстрації земельної ділянки відмовити.
Судові витрати залишити за позивачкою.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Закарпатської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 .
Відповідач: Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області, код ЄДРОПУ 39766716, місцезнаходження: м. Ужгород, пл. Нарожна, буд. 4.
Третя особа: Чинадіївська селищна рада Мукачівського району, код ЄДРОПУ 04350719, місцезнаходження: смт. Чинадійово Мукачівського району Закарпатської області, вул. Волошина, буд. 41.
Повний текст складено 14.05.2026 року.

Головуючий     Юрій Мирошниченко