ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/239/26 Справа № 183/8349/24 	  	Суддя у 1-й інстанції - Городецький Д. І. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2026 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі:
головуючого судді Агєєва О.В.,
суддів: Гапонова А.В., Халаджи О.В.

розглянувши в порядку письмового провадження без повідомлення учасників, цивільну справу №183/8349/24 за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, за апеляційною скаргою представника Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» - Христян Ольги Миколаївни на рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2025 року, ухвалене у складі судді Городецького Д.І.,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач АТ КБ «Приватбанк» звернувся до Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

В обґрунтування позовних вимог АТ КБ «Приватбанк» посилається на те, що 03 лютого 2021 року між ним і ОСОБА_1 був укладений кредитний договір №б/н, шляхом підписання ОСОБА_1 заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, якою сторони погодили наступні умови кредитування: 1) тип кредитної картки «Універсальна» (п. 1.2 Заяви); 2) тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювальна кредитна лінія до 50 000,00 грн. (п. 1.2 Заяви); 3) строк кредитування 12 місяців з пролонгацією (п. 1.2 Заяви); 4) процентна ставка 42,0% річних (п. 1.3 Заяви); 5) кількість та розмір платежів, періодичність:сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п. 1.4 Заяви); 6) розмір мінімального обов`язкового платежу: 5% від заборгованості, але не менше ніж 100,00 грн. щомісячно або 10% від заборгованості, але не менше 100,00 грн. щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п. 1.4 Заяви); 7) проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п. 1.5 та п. 2.1.1.2.12 Заяви).
Відповідач підписала заяву власноручно на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13 грудня 2019 року №151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України».
Також відповідач підписала паспорт споживчого кредиту.
Відповідачу було відкрито кредитний рахунок (кредитна картка № НОМЕР_1 ) та встановлено початковий кредитний ліміт у розмірі 10500 грн., який в подальшому збільшився до 75000 грн.
В процесі підготовки позовної заяви було встановлено, що відповідач перестала вносити кошти посилаючись на спірні операції, які були проведені по її картці № НОМЕР_1 за період з 06 вересня 2023 року (перекази з картки).
В ході перевірки даної інформації встановлено, що 12 вересня 2023 року зафіксовано звернення клієнта ОСОБА_1 , яке було направлено на розгляд фахівцям для встановлення певних обставин.
Так, встановлено, що невстановлена особа під час телефонної розмови з ОСОБА_1 , представившись співробітником оператора мобільного зв`язку «Київстар» повідомила, що їй необхідно активувати SIM-картку «Київстар», для чого необхідно ввести код. Після вводу коду у ОСОБА_1 зникло мобільне покриття її SIM-картки номеру телефону «Київстар», який був закріплений за Приват24. Після чого, треті особи заволоділи коштами з картки № НОМЕР_1 .
Аналізом руху коштів по картковим рахункам клієнта ОСОБА_1 встановлено, що 06 вересня 2023 року з її карткового рахунку № НОМЕР_1 здійснені перекази коштів на загальну суму 64170,10 грн. (комісія 1925,10 грн.), а саме: 
- 19:24:34 на суму 1 530,10 грн. (комісія 45,90 грн.) через термінал 31001614 АТ «Такомбанк»;
- 19:25:42 на суму 24 750,00 грн. (комісія 742,50 грн.) через термінал 31001614 АТ «Такомбанк»;
- 19:27:10 на суму 24 750,00 грн. (комісія 742,50 грн.) через термінал Е5522696 АТ «ПУМБ»;
- 19:30:32 на суму 10 105,00 грн. (комісія 303,15 грн.) через термінал Е0127451 АТ «Райфайзен банк»;
- 19:58:00 на суму 3 035,00 грн. (комісія 91,05 грн.) через термінал 31001614 АТ «Такомбанк».
Аналізом даних у ПК EAntiFraudKC встановлено, що усі зазначені операції були проведені з ручним вводом даних картки (номеру кратки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через сторонні термінали, у зв`язку з чим від слідкувати подальший рух коштів не надалося можливим.
3-D Secure (3DS) - це протокол розрахунків платіжними картками, який передбачає двофакторну аутентифікацію держателя картки, що дозволяє Банку переконатися, що платіж ініціював саме держатель картки, аби захиститися від шахрайських операцій.
Транзакція підтверджена 3D-Secure паролем, не підлягає оскарженню. Згідно операційних правил міжнародних платіжних систем, платіж по карті проведений через Інтернет за стандартом 3D-Secure, не може бути оскаржений власником карти, так як вважається однозначно ідентифікованим на правомірність і легітимність.
У ході прослуховування діалогів з фінансового номеру телефону НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 із співробітником Банку встановлено звернення клієнта:
- 06 вересня 2023 року о 19:08:29 - з приводу перевірки балансу по кратці;
- 06 вересня 2023 року о 19:40:32 - для підтвердження отримання послуги «Оплата частинами». При цьому, особа надала усі необхідні дані для проведення ідентифікації клієнта;
- 06 вересня 2023 року о 19:55:52 - для підтвердження списання коштів на суму 3 035,00 грн.. При цьому, особа надала усі необхідні дані для проведення ідентифікації клієнта.
Звернень з оскарження операцій за 06 вересня 2023 року від клієнта не фіксувалось.
Аналізом пристроїв, з яких здійснювались входи в акант Приват24 клієнта ОСОБА_1 встановлено, що 06 вересня 2023 року були здійснені входи з нетипових пристроїв, а саме:
- 19:09:41 - з пристрою SMARTPHONE MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; K) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) C, IP-адреса НОМЕР_9 (ПАТ «ВФ Україна», Київ);
- 19:10:32 - з пристрою MI NOTE 10 LITE/XIAOME (IMEI НОМЕР_8), IP-адреса НОМЕР_7 (АТ «Київстар», м. Кривий Ріг).
Входи в Приват24 з пристрою MI NOTE 10 LITE/XIAOME (IMEI НОМЕР_8) здійснювались виключно в акант Приват24 клієнта ОСОБА_1 .
Крім того, в ході перевірки було подано заявку вибірка Web (ZMNPIN, Інфлрмація про зміну ПІН-коду, реф. заявки 240717RQ904132). Відповідно до отриманих даних, 06 вересня 2023 року о 19:04:40 та о 19:10:58 були змінені PIN-коди до карток № НОМЕР_3, № НОМЕР_10 клієнта ОСОБА_1 .
Статистика змін аканту Приват24 клієнта ОСОБА_1 свідчить про зміну паролю 06 вересня 2023 року о 19:09:38, який здійснено через Приват24 з підтвердженням ПІН-коду картки № НОМЕР_3 з пристрою SMARTPHONE MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; K) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) C, перед проведенням операції по картковому рахунку клієнта ОСОБА_1 .
Таким чином, оскільки вхід в обліковий запис Приват24 клієнта ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 відбувалось з різних пристроїв без зміни логіну та з вірним введенням пароля входу, можна зробити висновок про компрометацію клієнтом власних персональних даних входу в Приват24, що призвело в подальшому до компрометації реквізитів картки та проведення оскаржуваних операцій, а тому вини Банку в проведенні вказаних операцій по картці відсутня.
Зі своєї сторони, банк виконав всі умови підписаного договору, надав ОСОБА_1 кредит у зазначеному вище розмірі, однак, відповідач в порушення взятих на себе зобов`язань, своєчасно не сплачувала кредит та відсотки за користування кредитом, в результаті чого станом на 15 травня 2024 року виникла заборгованість за кредитом у розмірі 88090,82 грн., яка складається з: заборгованості за тілом кредиту у розмірі 72797,22 грн. в т.ч. заборгованості за поточним тілом кредиту - 0,00 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту - 72797,22 грн.; заборгованості за нарахованими відсотками - 0,00 грн.; заборгованості за простроченими відсотками - 15293,60 грн.; заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України - 0,00 грн.; пені - 0,00 грн.; комісії - 0,00 грн.
У зв`язку із чим просив суд стягнути з ОСОБА_1 на свою користь заборгованість за кредитом №б/н від 03 лютого 2021 року у розмірі 88090,82 грн., судовий збір у розмірі 2422,40 грн. 

Рішенням Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2025 року у задоволенні позову АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - відмовлено. 

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням, представник АТ КБ «Приватбанк» - Христян О.М. подала апеляційну скаргу, в якій вважає, що оскаржене рішення прийняте без повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи, без належної оцінки доказів по справі та з порушенням норм процесуального і матеріального права.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що 03 лютого 2021 року між АТ КБ «Приватбанк» та відповідачем було укладено договір, шляхом підписання Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг, підписанням якого відповідачем було погоджено істотні умови кредитування: розмір кредитного ліміту, розмір відсоткової ставки, термін договору, порядок повернення кредиту.
Відповідач була ознайомлена з умовами кредитування, вчиняла дії на підтвердження укладення з банком договору від 03 лютого 2021 року, отримала кредитну карту № НОМЕР_1 , що підтверджується випискою по рахунку, використовували за для своїх потреб кредитні коштів, вчиняв дії на виконання договору (часткової погашення заборгованості). 
Відповідач здійснюючи розрахунки кредитною карткою, використовуючи кредитні кошти, повного погашення заборгованості не здійснив, у зв`язку з чим утворилась прострочена заборгованість, яка станом на 15 травня 2024 року становить 88090,82 грн., яка складається з: заборгованості за тілом кредиту у розмірі 72797,22 грн. заборгованості за простроченими відсотками - 15293,60 грн.
Звертає увагу на те, що саме клієнт зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та негайно повідомляти банк про операції, які не виконувалися ним. До моменту такого повідомлення відповідальність у повному обсязі за всі операції несе виключно клієнт.
В ході перевірки інформації щодо спірних транзакцій по карті встановлено, що лише 12 вересня 2023 року, тобто через 6 днів зафіксовано звернення клієнта ОСОБА_1 , щодо оскарження платіжних операцій проведених 06 вересня 2023 року з кредитного рахунку, яке було направлено на розгляд фахівцям для встановлення певних обставин. 
Аналізом даних у ПК EAntiFraudKC встановлено, що усі зазначені операції були проведені з ручним вводом даних картки (номеру картки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через сторонні термінали, у зв`язку з чим відслідкувати подальший рух коштів не надалося можливим.
Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесеними на карті даними. Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на карті даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Карти і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Картки в СТОП-ЛИСТ Платіжною системою.
Клієнт несе повну відповідальність за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, в разі якщо його дії або бездіяльності призвели до втрати електронного платіжного засобу, розголошенню ПІНа або іншої інформації, яка дає можливість ініціювати платіжну операцію.
Таким чином, враховуючи, що операції з переказу коштів з кредитного рахунку відповідача відбулися 06 вересня 2023 року, а до банку з заявою про оскарження платіжних операцій з кредитного рахунку без її відома відповідач ОСОБА_1 звернулась лище 12 вересня 2023 року, відповідне не можна розцінювати як невідкладне повідомлення банка про здійснення платіжних операцій, які відповідачкою не виконувалися.
Наголошує на тому, що у даній справі необхідно вірно встановити обставини щодо часового розмежування відповідальності сторін за відшкодування збитків від здійснення спірних операцій.
За здійснені операції 06 версеня 2023 року з кредитної картки відповідача має відповідати саме ОСОБА_1 , так як, проявивши необачність, щодо незбереження свого фінансового номера, не вжила заходів для невідкладного повідомлення банк про втрату фінансового номера телефону, виникнення ризику несанкціонованого використання карти, блокування доступу до Приват24 (банківських рахунків), чим сприяла незаконному використанню інформації для доступу до приватної інформації - карток ПриватБанка в системі «Приват24».
У зв`язку з чим просив суд рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2025 року скасувати та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити.

Відповідач ОСОБА_1 , скориставшись своїм правом, подала відзив, в якому вважає апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» безпідставною.
Зазначає, що АТ КБ «Приватбанк» мав би зупинити видачу грошей та провести належну перевірку клієнта, або ідентифікацію, або верифікацію, але АТ КБ «ПриватБанк» цього не зробив.
Належна перевірка здійснюється в разі: проведення фінансової операції з віртуальними активами на суму, що дорівнює чи перевищує 30 тисяч гривень; наявності підозри; виникнення сумнівів у достовірності чи повноті раніше отриманих ідентифікаційних даних клієнта.
Згідно зі ст.23 Закону України «Про платіжні послуги» АТ КБ «Приватбанк» зобов`язаний здійснювати ідентифікацію та верифікацію користувачів.
Відповідно до Положення про здійснення установами фінансового моніторінгу, затвердженого постановою Правління Національного банку України №107, результатом здійснення ідентифікації та верифікації має бути: однозначне встановлення особи клієнта; переконання в тому, що клієнт не є самозванцем, а дійсно є особою, якою він назвався.
Установа має пересвідчитися у чинності (дійсності) та актуальності раніше наданих клієнтом під час здійснення його верифікації копій ідентифікаційних документів у момент укладення кожного договору, але не пізніше проведення фінансової операції (зокрема, надання кредиту, позики тощо). Такі заходи установа здійснює в межах забезпечення актуальності отриманих та наявних документів, даних та інформації про клієнта, що є частиною належної перевірки клієнта.
Також АТ КБ «Приватбанк» надав кредит шахраям на її зарплатну картку у сумі 21100 грн., що теж є порушенням. 
В апеляційній скарзі вказано, що апелянт, на запит шахраїв здійснив заміну ПІН-кодів до карток ( о 19:04:40, о 19:10:58), та замінив пароль з новим ПІН- кодом (о 19:09:41) без ідентифікації особи. Всі входи в акант здійснювались з міст Київ та Кривий Ріг. Мобільне покриття моєї сім-картки «Київстар» зникло після 18 годин 18 хвилин 06.09.2023, і я уже не могла зробити ніяких дій зі свого телефону.
Позивачем стверджує, що відповідач здійснюючи розрахунки кредитною карткою, використовуючи кредитні кошти, повного погашення заборгованості не здійснив. Насправді, відповідач зазначає, що вона повністю погасила свою заборгованість, яка виникла до вчинення шахрайських дій (до 06 вересня 2023 року), що підтверджується копію платіжної інструкції №185152338 від 22 грудня 2023 року з оплатою у сумі 5441,50 грн. з відсотками, всього на суму 6203,30 грн.
Звертає увагу на постанову Верховного Суду України від 16 серпня 2023 року у справі №176/1445/22, в якій зазначено: «Списання грошових коштів з карткових рахунків ОСОБА_1 відбулося не за її розпорядженням і вона не повинна нести відповідальності за такі операції. Виявивши безпідставне списання (перекази, зняття) коштів, позивач повідомила про цей факт банк та звернулася до правоохоронних органів». «Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, Верховний Суд виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є "слабкою" стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними».
З урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, Велика Палата Верховного Суду зауважила, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору.
У зв`язку з чим просить рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2025 року залишити без змін, апеляційну скаргу АТ КБ «Приватбанк» залишити без задоволення.

Перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах заявлених вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до вимог частини 1 статті 367 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку суд переглядає справу за наявними і ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч.3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше тридцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Рішення суду першої інстанції відповідає вказаним вимогам закону.

Судом встановлено, що 03 лютого 2021 року між позивачем і ОСОБА_1 був укладений кредитний договір №б/н, шляхом підписання ОСОБА_1 заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, якою сторони погодили наступні умови кредитування:
1) тип кредитної картки «Універсальна» (п. 1.2 Заяви);
2) тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювальна кредитна лінія до 50 000,00 грн. (п. 1.2 Заяви);
3) строк кредитування 12 місяців з пролонгацією (п. 1.2 Заяви);
4) процентна ставка 42,0% річних (п. 1.3 Заяви);
5) кількість та розмір платежів, періодичність:сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п. 1.4 Заяви);
6) розмір мінімального обов`язкового платежу: 5% від заборгованості, але не менше ніж 100,00 грн. щомісячно або 10% від заборгованості, але не менше 100,00 грн. щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п. 1.4 Заяви);
7) проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч. 2 ст. 625 ЦК України встановлюються за домовленістю сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п. 1.5 та п. 2.1.1.2.12 Заяви).

Відповідач підписала заяву власноручно на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13 грудня 2019 року №151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України».
Крім того, 03 лютого 2021 року ОСОБА_1 підписала паспорт споживчого кредиту. В розділі 7 вказаного паспорту зазначено, що ця інформація зберігає чинність та є актуальною до 18 лютого 2021 року.
Згідно довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на ОСОБА_1 кредитний ліміт по її рахунку змінювався наступним чином: 03 лютого 2021 року - 10500 грн.; 18 червня 2021 року - 21000 грн.; 14 грудня 2021 року - 25000 грн.; 06 вересня 2023 року - 75000 грн. та 11 грудня 2023 року - 0,00 грн.
Відповідно до довідки, ОСОБА_1 було видано кредитну картку № НОМЕР_1 , зі строком дії - до 12/24, яка не перевипускалась.
Згідно розрахунку, наданого АТ КБ «ПриватБанк», заборгованість ОСОБА_1 станом на 15 травня 2024 року становить 88090,82 грн., яка складається з: заборгованості за тілом кредиту у розмірі 72797,22 грн., в т.ч. заборгованості за поточним тілом кредиту - 0,00 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту - 72797,22 грн.; заборгованості за нарахованими відсотками - 0,00 грн.; заборгованості за простроченими відсотками - 15 293,60 грн.; заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України - 0,00 грн.; пені - 0,00 грн.; комісії - 0,00 грн.

Встановлено, що 18 вересня 2023 року ОСОБА_1 звернулася до Новомосковського РУП ГУНП в Дніпропетровській області із заявою, в якій повідомила, що 06 вересня 2023 року невстановлена особа з використанням інформаційно-комунікаційних систем, із використанням абонентського номеру НОМЕР_5 , під час телефонної розмови з особою, яка представилась оператором мобільного зв`язку «Київстар», повідомила, що їй необхідно активізувати сім-картку та ввести код НОМЕР_11 , після чого у ОСОБА_1 зникло мобільне покриття її сім-каркти «Київстар», яка закріплена за додатком Приват24 та шахрайським шляхом заволоділа грошовими коштами з картки Приватбанк № НОМЕР_1 на загальну суму 99000 грн. (ЖЄО № 16725 від 18 вересня 2023 року).
19 вересня 2023 року за даним фактом було відкрито кримінальне провадження №12023041350001242 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, результатів по якому станом на час ухвалення рішення не має.
Також встановлено, що головним спеціалістом Управління безпеки ГО по захисту електронних платежів та послуг ОСОБА_2 було проведено службову перевірку за фактом можливих шахрайських дій у відношенні клієнта ОСОБА_1 , в ході якої 12 вересня 2023 року було зафіксовано звернення клієнта ОСОБА_1 .
Відповідно до службової записки, в роботі Дирекції стягнення проблемної заборгованості знаходиться клієнт ОСОБА_1 , яка має заборгованість за продуктом: кредитна картка «Універсальна» в розмірі 88100 грн. клієнт не підтверджує жоден переказ коштів. Сплачувати відмовляється, посилаючись на шахрайські операції та звернувся до правоохоронних органів, заявок в БОК не має.
Так, службовою перевіркою встановлено, що невстановлена особа під час телефонної розмови з ОСОБА_1 , представившись співробітником оператора мобільного зв`язку «Київстар» повідомила, що їй необхідно активувати SIM-картку «Київстар», для чого необхідно ввести код. Після вводу коду у ОСОБА_1 зникло мобільне покриття її SIM-картки номеру телефону «Київстар», який був закріплений за Приват24. Після чого, треті особи заволоділи коштами з картки № НОМЕР_1 .
Аналізом руху коштів по картковим рахункам клієнта ОСОБА_1 встановлено, що 06 вересня 2023 року з її карткового рахунку № НОМЕР_1 здійснені перекази коштів на загальну суму 64170,10 грн. (комісія 1925,10 грн.), а саме:
- 19:24:34 на суму 1 530,10 грн. (комісія 45,90 грн.) через термінал 31001614 АТ «Такомбанк»;
- 19:25:42 на суму 24 750,00 грн. (комісія 742,50 грн.) через термінал 31001614 АТ «Такомбанк»;
- 19:27:10 на суму 24 750,00 грн. (комісія 742,50 грн.) через термінал Е5522696 АТ «ПУМБ»;
- 19:30:32 на суму 10 105,00 грн. (комісія 303,15 грн.) через термінал Е0127451 АТ «Райфайзен банк»;
- 19:58:00 на суму 3 035,00 грн. (комісія 91,05 грн.) через термінал 31001614 АТ «Такомбанк».
Аналізом даних у ПК EAntiFraudKC встановлено, що усі зазначені операції були проведені з ручним вводом даних картки (номеру кратки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через сторонні термінали, у зв`язку з чим від слідкувати подальший рух коштів не надалося можливим.
Також аналізом руху коштів по картковому рахунку № НОМЕР_3 клієнта ОСОБА_1 встановлено, що 05 вересня 2023 року о 20:04:31 на картку були зараховані кошти на суму 21100 грн., з описом операції «Зарахування коштів за кредитним договором №23090634872166.
Переглядом даних по вказаним операціям встановлено, що 06 версеня 2023 року о 20:04:06 на клієнта ОСОБА_1 через Приват24 оформлено кредит «Кредит готівкою» на суму 21100 грн., референт договору SAMDNFC00091468669. Відповідно до документів кредитної справи, підтвердження під час оформлення послуг «Кредит готівкою» здійснювалось з фінансового номеру телефону, а також засвідчено простим електронним підписом (Smart-ID) клієнта ОСОБА_1 .
Зараховані на картковий рахунок № НОМЕР_3 клієнта ОСОБА_1 кошти в сумі 21100 грн. у подальшому 06 вересня 2023 року о 20:05:27 та о 20:06:23 були переказані сумами 20205 грн. (комісія 101,03 грн.) та 1419 грн. (комісія 7,10 грн.) через термінал 31001614 АТ «Таскомбанк».
Аналізом даних у ПК EAntiFraudKC встановлено, що усі зазначені операції були проведені з ручним вводом даних картки (номеру кратки, терміну дії та CVV-коду), з підтвердженням 3-D Secure, через сторонні термінали, у зв`язку з чим від слідкувати подальший рух коштів не надалося можливим.
Крім того, у ході перевірки встановлено, що 06 вересня 2023 року о 19:50:44 на клієнта ОСОБА_1 через Приват24 оформлено кредит «Оплата частинами» га суму 47498 грн., референт договору SAMDNFC00091484438. Відповідно до документів кредитної справи, підтвердження під час оформлення послуг «Оплата частинами» здійснювалось з вірним ОТР-паролем з фінансового номеру телефону, а також засвідчено простим електронним підписом (Smart-ID)клієнта ОСОБА_1 .
Простий електронний підпис (Smart-ID)клієнта ОСОБА_1 створений 06 вересня 2023 року о 19:11:30 і станом на час проведення перевірки є дійсним (не відкликався).
У ході прослуховування діалогів з фінансового номеру телефону НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 із співробітником банку встановлено звернення клієнта:
- 06 вересня 2023 року о 19:08:29 - з приводу перевірки балансу по кратці;
- 06 вересня 2023 року о 19:40:32 - для підтвердження отримання послуги «Оплата частинами». При цьому, особа надала усі необхідні дані для проведення ідентифікації клієнта;
- 06 вересня 2023 року о 19:55:52 - для підтвердження списання коштів на суму 3 035,00 грн.. При цьому, особа надала усі необхідні дані для проведення ідентифікації клієнта.
Звернень з оскарження операцій за 06 вересня 2023 року від клієнта не фіксувалось.
Аналізом пристроїв, з яких здійснювались входи в акант Приват24 клієнта ОСОБА_1 встановлено, що 06 вересня 2023 року були здійснені входи з нетипових пристроїв, а саме:
- 19:09:41 - з пристрою SMARTPHONE MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; K) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) C, IP-адреса НОМЕР_9 (ПАТ «ВФ Україна», Київ);
- 19:10:32 - з пристрою MI NOTE 10 LITE/XIAOME (IMEI НОМЕР_8), IP-адреса НОМЕР_7 (АТ «Київстар», м. Кривий Ріг).
Входи в Приват24 з пристрою MI NOTE 10 LITE/XIAOME (IMEI НОМЕР_8) здійснювались виключно в акант Приват24 клієнта ОСОБА_1 .
Крім того, в ході перевірки було подано заявку вибірка Web (ZMNPIN, Інформація про зміну ПІН-коду, реф. заявки 240717RQ904132). Відповідно до отриманих даних, 06 вересня 2023 року о 19:04:40 та о 19:10:58 були змінені PIN-коди до карток НОМЕР_12, НОМЕР_13 клієнта ОСОБА_1 .
Статистика змін аканту Приват24 клієнта ОСОБА_1 свідчить про зміну паролю 06 вересня 2023 року о 19:09:38, який здійснено через Приват24 з підтвердженням ПІН-коду картки № НОМЕР_3 з пристрою SMARTPHONE MOZILLA/5.0 (LINUX; ANDROID 10; K) APPLEWEBKIT/537.36 (KHTML, LIKE GECKO) C, перед проведенням операції по картковому рахунку клієнта ОСОБА_1 .
Зібрані у ході перевірки дані банківських комплексів свідчать про те, що вхід в акант Приват24 та проведення спірних операцій клієнтом ОСОБА_1 з використанням її фінансового номеру телефону, а також введенням вірного паролю та логіну від її аканту Приват24. Факт перевипуску SIM-картки фінансового номеру телефону клієнта ОСОБА_1 може бути підтверджений за результатами досудового розслідування по кримінальному провадженню.
Таким чином, наявні дані перевірки свідчать про проведення спірних операцій клієнтом ОСОБА_1 . У разі підтвердження факту перевипуску SIM-картки фінансового номеру телефону клієнта ОСОБА_1 та використання його третіми особами, в діях клієнта будуть наявні порушення п.п. 1.1.2.1.10 Умов і Правил надання банківських послуг, відповідно до якого клієнт зобов`язується не залишати без нагляду телефон/пристрій, який використовується для підключення фінансового номеру телефону клієнта та/або доступу до програмних комплексів Банку. В разі втрати клієнтом фінансового номеру телефону, підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій третіх осіб із фінансовим номером телефону клієнт зобов`язаний негайно повідомити про це Банк в будь-якому з доступних каналів: 3700, чат-онлайн, відділення Банку.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції послався на те, що позивач не підтвердив належними і допустимими доказами того, що відповідач ОСОБА_1 , як користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей за її кредитною карткою, особового рахунку, аканту, додатку, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 06 вересня 2023 року і у втраті таких коштів є вина даного користувача. Оскільки здійснення транзакцій з карткового рахунку відповідача ОСОБА_1 відбулося не за її розпорядженням, вона не повинна нести відповідальності за такі операції. Також, 22 грудня 2023 року відповідач ОСОБА_1 внесла грошові кошти на погашення заборгованості в сумі 6203,30 грн., у зв`язку з чим заборгованість за кредитним договором №б/н від 03 лютого 2021 року у відповідача відсутня.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частина перша статті 633 ЦК України проголошує, що публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
За кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1054 ЦК України).
За змістом статті 1056-1 ЦК України в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин розмір процентів та порядок їх сплати за договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 указаного Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Визначальним у даній справі є не безпосередньо вид чи характеристика умов, які включені до заяви позичальника чи містяться в Умовах і Правилах надання банківських послуг, а саме встановлення обставин про додержання письмової форми для цих умов та їх погодження сторонами кредитного договору, після чого їх можна буде розцінювати як невід`ємну складову змісту договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Для вирішення спору в даній справі обов`язковим є з`ясування обставин щодо виникнення зобов`язання боржника сплатити певну суму отриманих в кредит коштів та процентів на користь іншої сторони у строк та в порядку відповідно до цивільно-правового договору.

Встановлено, та сторонами не заперечується, що 03 лютого 2021 року між позивачем і ОСОБА_1 був укладений кредитний договір №б/н, шляхом підписання ОСОБА_1 заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг, якою сторони погодили умови кредитування.
З виписки по картковому рахунку ОСОБА_1 вбачається, що остання користувалась грошовими коштами, отриманими від банку на підставі Заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг від 03 лютого 2021 року, та погашала заборгованість.
06 вересня 2023 року невстановлені особи, отримавши доступ до належної відповідача ОСОБА_1 інформації невстановлені особи з використанням інформаційно-комунікаційних систем, із використанням абонентського номеру НОМЕР_5 , під час телефонної розмови з особою, яка представилась оператором мобільного зв`язку «Київстар», повідомила, що їй необхідно активізувати сім-картку та ввести код НОМЕР_11 , після чого у ОСОБА_1 зникло мобільне покриття її сім-каркти «Київстар», яка закріплена за додатком Приват24 та шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами з картки Приватбанк № НОМЕР_1 на загальну суму 64170,10 грн.
18 вересня 2023 року відповідач ОСОБА_1 звернулась із заявою до правоохоронних органів з приводу шахрайського заволодіння грошовими коштами в розмірі 99000 грн., у зв`язку з чим 19 вересня 2023 року Новомосковським районним відділом поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області були внесені відомості до ЄРДР за № 12023041350001242 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке наразі триває.
Звернувшись до суду з цим позовом до відповідача, банк зазначив, що відповідач неналежним чином виконує взяті на себе зобов`язання у зв`язку з чим має заборгованість, яка згідно розрахунку, станом на 15 травня 2024 року становить 88090,82 грн., яка складається з: заборгованості за тілом кредиту у розмірі 72797,22 грн., в т.ч. заборгованості за поточним тілом кредиту - 0,00 грн., заборгованості за простроченим тілом кредиту - 72797,22 грн.; заборгованості за нарахованими відсотками - 0,00 грн.; заборгованості за простроченими відсотками - 15 293,60 грн.; заборгованості за відсотками нарахованими на прострочений кредит згідно ст. 625 ЦК України - 0,00 грн.; пені - 0,00 грн.; комісії - 0,00 грн.

Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
Згідно ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Тягар доведення обґрунтованості вимог позову за загальними правилами процесуального закону покладається саме на позивача, а не реалізовується у спосіб спростування доводів пред`явлених вимог стороною відповідача, як беззаперечних. 
Якщо позивач, розпоряджаючись своїми правами на власний розсуд, доведе суду обґрунтованість пред`явлених вимог, то у випадку їх неспростування стороною відповідача у спосіб, визначений законом, такі вимоги підлягають задоволенню.

Згідно частини першої статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження.

Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платежів засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року №705, користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Крім того, п.34 ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» передбачено належну перевірку - заходи, що включають: ідентифікацію та верифікацію клієнта (його представника); встановлення кінцевого бенефіціарного власника клієнта або його відсутності, у тому числі отримання структури власності з метою її розуміння, та даних, що дають змогу встановити кінцевого бенефіціарного власника, та вжиття заходів з верифікації його особи (за наявності); встановлення (розуміння) мети та характеру майбутніх ділових відносин або проведення фінансової операції; проведення на постійній основі моніторингу ділових відносин та фінансових операцій клієнта, що здійснюються у процесі таких відносин, щодо відповідності таких фінансових операцій наявній у суб`єкта первинного фінансового моніторингу інформації про клієнта, його діяльність та ризик (у тому числі, в разі необхідності, про джерело коштів, пов`язаних з фінансовими операціями); забезпечення актуальності отриманих та існуючих документів, даних та інформації про клієнта.
Пунктом 4 ст. 11 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансування тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», передбачено, що належна перевірка здійснюється в разі, зокрема проведення фінансової операції з віртуальними активами на суму, що дорівнює чи перевищує 30 тисяч гривень.
Залежно від рівня ризику проведення фінансової операції належна перевірка клієнта здійснюється також у разі проведення ним кількох фінансових операцій, що можуть бути пов`язані між собою, на загальну суму, що дорівнює або перевищує суму, визначену частиною першою статті 20 цього Закону.
Зазначені норми є спеціальними для спірних правовідносин.

У постанові Верховного Суду від 21 квітня 2021 року у справі №751/6050/18 викладено правову позицію, де зазначено, що саме на банк, який є професійним учасником ринку надання банківських послуг, покладено обов`язок доведення того, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Відповідно, вимоги до рівня та розумності ведення справ банком є вищими, ніж до споживача-фізичної особи, яка зазвичай є слабшою стороною у цивільних відносинах з такою кредитною установою. З урахуванням наведеного всі сумніви та розумні припущення мають тлумачитися судом саме на користь такої слабшої сторони.
Отже, саме банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними.
Вказані висновки містяться у постанові Верховного Суду від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22.

Однак, позивачем не доведено належними та допустимими доказами того, що відповідач ОСОБА_1 своїми діями чи бездіяльністю сприяла у доступі до відомостей за її кредитною карткою, особового рахунку, аканту, додатку, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 06 вересня 2023 року.
Позивачем не доведено вину користувача у втраті коштів, не доведено здійснення транзакцій з карткового рахунку ОСОБА_1 за її розпорядженням.
З наданої відповідачем ОСОБА_1 виписки по картковому рахунку за період з 06 вересня 2023 року по 07 вересня 2023 року вбачається, що в останньої наявна заборгованість у розмірі 5441,50 грн. (баланс на кінець періоду: - 74175,48 грн.).
Згідно платіжної інструкції №185152388 від 22 грудня 2023 року відповідач ОСОБА_1 внесла грошові кошти на погашення заборгованості в сумі 6203,30 грн., у зв`язку з чим заборгованість за кредитним договором № б/н від 03 лютого 2021 року у відповідача перед Банком відсутня.

Враховуючи викладене, правильно встановивши обставини у справі, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про недоведеність позовних вимог АТ КБ «Приватбанк».

Посилання в апеляційній скарзі про доведеність позовних вимог, неправильне встановлення судом фактичних обставин у справі є необґрунтованими належними та допустимими доказами у справі.
Доводи апеляційної скарги суд відхиляє, оскільки вони зводяться до переоцінки доказів, пов`язані з незгодою з висновками суду першої інстанції і не є підставою для скасування оскарженого судового рішення.

Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). 

Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення. 

Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає, що підстави для скасування рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2025 року відсутні.

Відповідно до ч.ч.1, 13 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

З огляду на висновок про залишення апеляційної скарги без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу представника Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» - Христян Ольги Миколаївни - залишити без задоволення.
Рішення Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 01 квітня 2025 року у цивільній справі №183/8349/24 - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках передбачених пунктом 2 частиною третьою статті 389 ЦПК України.

Повний текст постанови складено 29 квітня 2026 року.

Судді: