Справа № 420/31029/23 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 травня 2026 року Одеський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Василяки Д.К., 
за участі: секретаря судового засідання Рудого В.А., 
представника позивача – Войни А.А.,
представника відповідачів 1,2 – Клюкіна К.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, Шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур про визнання незаконним та скасування рішення, визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу ,-
ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеської обласної прокуратури, Офісу Генерального прокурора, Шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур, в якому позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати Рішення №1 Шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 15.09.2023 року про неуспішне проходження прокурором Позивачем ( ОСОБА_1 ) атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки; зобов`язати Шістнадцяту кадрову комісію з атестації прокурорів регіональних прокуратур призначити повторне проведення другого етапу іспиту для ОСОБА_1 ; визнати протиправним та скасувати наказ виконувача обов`язків керівника Одеської обласної прокуратури №1626к від 05.10.2023 про звільнення ОСОБА_1 з посади прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Одеської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо позачергових заходів із реформи органів прокуратури») з 11 жовтня 2023 року; поновити ОСОБА_1 в органах прокуратури на посаді прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Одеської області або на рівнозначній посаді в органах прокуратури України з 11.10.2023 року; стягнути з Одеської обласної прокуратури на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з дати незаконного звільнення і до дати фактичного поновлення на роботі; допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Одеської області.
В обґрунтування позовних вимог та відповідях на відзив зазначено, що 12.09.2023 року за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (2-й етап атестації) позивач набрав 84 бали, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту. З урахуванням цієї обставини Рішенням № 1 «Про неуспішне проходження прокурором атестації» від 15.09.2023 року, керуючись пунктами 13, 17 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури», пунктом 6 розділу І, пунктом 16 розділу IV Порядку проходження прокурорами атестації Комісія не задовольнила звернення позивача від 12.09.2023 року про надання можливості повторно скласти цей іспиту через різке погіршення стану здоров`я та напад аритмії серця позивача напередодні тестування, напад аритмії серця під час його проходження, що об`єктивно підтверджувалось відповідними медичними документами та обставинами, не допустила його до співбесіди та припинила участь в атестації. У зв`язку з цим позивач не успішно пройшов атестацію. Наказом виконувача обов`язками керівника Одеської обласної прокуратури № 1626к від 05.10.2023 Позивача звільнено з посади прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержання законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Одеської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо позачергових заходів із реформи органів прокуратури») з 11 жовтня 2023 року. При цьому в якості підстави в оскаржуваному наказі зроблено посилання на рішення Комісії № 1 від 15.09.2023. 3 оскаржуваними наказом виконувача обов`язками керівника Одеської обласної прокуратури № 1626к від 05.10.2023 та Рішенням Комісії № 1 від 15.09.2023 року позивача ознайомлено в кадровому підрозділі Одеської обласної прокуратури 11.10.2023 року, про що свідчить власноруч зроблені написи позивача щодо ознайомлення з цими документами, дата ознайомлення та його особистий підпис. Слід зазначити, що на час складення та підпису наказу виконувачем обов`язків керівника Одеської обласної прокуратури № 1626к від 05.10.2023 про звільнення позивача з посади прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержання законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Одеської області та органів прокуратури, прокурора відділу Одеської обласної прокуратури, тобто 05.10.2023 року, ознайомлення позивача з цим наказом, а також Рішенням № 1 Комісії від 15.09.2023 року, тобто 11.10.2023 року, позивач перебував на лікарняному та був викликаний до кадрового підрозділу засобами телефонного зв`язку. Водночас, позивач вважає, що під час організації проведення 2-го етапу атестації були порушені його права на своєчасне отримання інформації щодо часу та місця проведення цього іспиту. 12.09.2023 року у приміщенні Тренінгового центру прокурорів України (аудиторії № 415) під час складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (2-й етап атестації), у зв`язку з перенесенням Позивачем напередодні, 11.09.2023 року, нападу аритмії, гіпертонічного кризу на його думку медичним працівником Центру, членами Комісії попри об`єктивні обставини, що свідчили про небезпеку здоров`ю та життя Позивача, не було вжито відповідних заходів до фіксації аритмії серця, що розпочалась у Позивача до початку іспиту, не організовано надання йому відповідної медичної допомоги у приміщенні Центру з використанням відповідної медичної апаратури, не викликаний екіпаж із медичними працівниками Швидкої медичної допомоги, чим було порушено права Позивача на негайне зупинення складання останнім цього іспиту. Позивач вважає рішення Шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур №1 від 15 вересня 2023 року та наказ виконувача обов`язків керівника Одеської обласної прокуратури від 05 жовтня 2023 року № 1626к протиправними, прийнятими з порушенням вимог чинного законодавства, за відсутності обґрунтованих підстав, оскільки їх висновки не відповідають фактичним обставинам, при їх прийнятті порушено принцип рівності перед законом та принцип пропорційності, не забезпечено принцип своєчасності, вони є такими, що порушують його конституційні права, а тому підлягають скасуванню, у зв`язку із чим звернувся до суду.
Ухвалою суду призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 21 грудня 2023 року о 10:00 год.
Від відповідача Офісу Генерального прокурора надійшов відзив на позовну заяву в якому просить суд у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 у справі № 420/31029/23 відмовити повністю, оскільки вважає, що рішення шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 15.09.2023 № 1 про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації прийнято повноважним складом шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур. Рішення від 15.09.2023 № 1 шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації відповідає вимогам п. п. 13, 16, 17 розд. II «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX, п. 6 розділу І, п. 6 розділу III Порядку.При вирішенні питання щодо звільнення ОСОБА_1 , Одеська обласна прокуратура діяла в межах повноважень, у спосіб, визначений Законом України «Про прокуратуру» та Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 № 113-IX (Закон № 113-IX) на підставі відповідних норм матеріального права, які є чинними та неконституційними не визнавались.
Від відповідача Одеської обласної прокуратури надійшов відзив на позовну в якому не визнає позовні вимоги ОСОБА_1 з огляду на їх необгрунтованість та передчасність викладених у позові доводів про порушення обласною прокуратурою його трудових прав. При виданні наказу про звільнення ОСОБА_1 . Одеська обласна прокуратура діяла в межах повноважень та у спосіб, визначений Законом України «Про прокуратуру» та Законом №113-ІХ, тобто на підставі відповідних норм матеріального права, які є чинними та неконституційними не визнавались.
Ухвалою суду від 21 грудня 2023 року відкладено судове засідання на 11 січня 2024 року.
Ухвалою суду від 15 січня 2024 року частково задоволено заяву представника позивача про витребування доказів.
Ухвалою суду від 09 лютого 2024 року відмовлено у задоволені заяви про відвід судді.
Ухвалою суду від 13 лютого 2024 року виправлено описку в ухвалі суду від 09 лютого 2024 року.
Ухвалою суду від 11 березня 2024 року зобов`язано Офіс Генерального прокурора надати до Одеського окружного адміністративного суду оптичні носії відео та звукозапису проведення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки від 12.09.2023 року (з аудиторії № 415 Тренінгового центру прокурорів України) під час його проходження ОСОБА_1 .
Ухвалою суду від 11 березня 2024 року призначено у справі №420/31029/23 судово-медичну експертизу.
Ухвалою суду від 28 березня 2024 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закінчено підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду на 04 вересня 2025 року.
Ухвалою суду від 28 березня 2024 року зупинено провадження у справі до одержання результатів експертизи.
Ухвалою суду від 07 жовтня 2024 року внесено виправлення в текст ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 11.03.2024 року.
Ухвалою суду від 30 жовтня 2025 року задоволено заяву ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Ухвалою суду від 10 листопада 2025 року судове засідання, призначене на 11 год. 00 хв. 21 листопада 2025 року, провести за участю ОСОБА_2 в режимі відеоконференції.
Ухвалою суду від 21 листопада 2025 року судове засідання, призначене на 11 год. 00 хв. 12 грудня 2025 року, провести за участю ОСОБА_2 в режимі відеоконференції.
Ухвалою суду від 17 грудня 2025 року Судове засідання, призначене на 15 год. 00 хв. 24 грудня 2025 року, провести за участю ОСОБА_2 в режимі відеоконференції.
Ухвалою суду від 24 грудня 2025 року Судове засідання, призначене на 11 год. 00 хв. 16 січня 2026 року, провести за участю ОСОБА_2 в режимі відеоконференції.
Ухвалою суду від 19 березня 2026 року Судове засідання, призначене на 11 год. 00 хв. 20 березня 2026 року, провести за участю ОСОБА_3 в режимі відеоконференції.
30 квітня 2026 у судовому засіданні, на підставі статті 227 КАС України, після судових дебатів, суд перейшов до стадії ухвалення судового рішення та відклав його ухвалення та проголошення до 04.05.2026 року.
04.05.2026 року оголошено вступну та резолютивну частину рішення.
У судовому засіданні представник позивача підтримав доводи позовної заяви та просив суд позов задовольнити. Представник відповідачів проти позову заперечував та просив суд відмовити у його задоволенні.
Заслухавши вступні слова представників сторін, провівши допит свідків, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне: ОСОБА_1 з серпня 1986 року працював в органах прокуратури на різних посадах, а з 29.07.2016 року до 11.10.2023 року працював на посаді прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержанням з законів у кримінальному провадженні та координації діяльності прокуратури Одеської області.
19.09.2019 Верховною Радою України було прийнято Закон №113-ІХ, який, окрім іншого, передбачено обов`язкове проходження атестації діючими прокурорами.
03.10.2019 Генеральним прокурором України видано наказ №221, яким затверджено Порядок проходження прокурорами атестації. Цей Порядок встановив правила та процедуру проведення атестації прокурорів, передбаченої Законом №113-ІХ. Поряд з іншими нормами, Порядком №221 було передбачено, що для проходження атестації працівник прокуратури повинен подати заяву за формою, передбаченою додатком 2 до цього Порядку.
ОСОБА_1 Генеральному прокурору подано заяву про переведення на посаду прокурора в обласній прокуратурі та про намір пройти атестацію, що не заперечується учасниками процесу.
Рішенням шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 05 вересня 2023 року затверджено графік складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки на 12 вересня 2023 року. До цього графіку під порядковим №9 включено також ОСОБА_1 . Дана інформація оприлюднена на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).
12.09.2023 року за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки (2-й етап атестації) ОСОБА_1 набрав 84 бали, що є менше прохідного балу для успішного складання іспиту..
Шістнадцятою кадровою комісією з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 15.09.2023 року прийнято рішення №1 про неуспішне проходження позивачем атестації.
На підставі вказаного рішення кадрової комісії наказом виконувача обов`язків керівника Одеської обласної прокуратури №1626к від 05.10.2023 року ОСОБА_1 звільнено з посади прокурора відділу нагляду за додержанням законів територіальними органами поліції при провадженні досудового розслідування та підтриманням державного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у кримінальному провадженні та координації правоохоронної діяльності прокуратури Одеської області та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації (підпункт 2 пункту 19 розділу П "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури") з 11 жовтня 2023 року.
Вважаючи такі рішення відповідачів протиправними, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з вимогами статті 4 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VІІ (далі – Закон № 1697-VІІ) організація та діяльність прокуратури України, статус прокурорів визначаються Конституцією України, цим та іншими законами України, чинними міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 №113-IX (далі – Закон №113-ІХ) запроваджено реформування системи органів прокуратури.
За приписами пункту 7 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX, прокурори та слідчі органів прокуратури, які на день набрання чинності цим Законом займають посади прокурорів і слідчих у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, можуть бути переведені на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах лише у разі успішного проходження ними атестації, яка проводиться у порядку, передбаченому цим розділом.
Пунктом 9 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX передбачено, що атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором.
Відповідно до положень пункту 10 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1-4 пункту 7 цього розділу, мають право у строк, визначений Порядком проходження прокурорами атестації, подати Генеральному прокурору заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах. У заяві також повинно бути зазначено про намір пройти атестацію, надано згоду на обробку персональних даних, на застосування процедур та умов проведення атестації. Форма та порядок подачі заяви визначаються Порядком проходження прокурорами атестації.
Відповідно до пунктів 9, 13 розділу ІІ Закону №113-IX атестація здійснюється згідно з Порядком проходження прокурорами атестації, який затверджується Генеральним прокурором з урахуванням особливостей, визначених пунктом 7 цього розділу. Атестація прокурорів включає такі етапи: складення іспиту у формі анонімного письмового тестування або у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора; проведення співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності. Атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор.
Згідно з положеннями частини другої статті 9 Закону №1697-VІІ Генеральний прокурор видає накази з питань, що належать до його адміністративних повноважень, у межах своїх повноважень, на основі та на виконання Конституції і законів України.
Усі накази Генерального прокурора оприлюднюються державною мовою на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора на наступний робочий день після їх підписання з додержанням вимог режиму таємності.
Накази Генерального прокурора, що є нормативно-правовими актами, набирають чинності з дня їх оприлюднення, якщо інше не передбачено самим актом, але не раніше дня оприлюднення
На виконання вказаних положень Закону, з метою проведення атестації прокурорів наказом Генерального прокурора України від 03.10.2019 №221 затверджено Порядок проходження прокурорами атестації (далі - Порядок №221).
Відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу І Порядку №221 предметом атестації є оцінка професійної компетентності прокурора (у тому числі загальних здібностей та навичок).
Підпунктом 2 пункту 6 розділу І Порядку №221 визначено, що атестація включає такі етапи як складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
Згідно з абзацом 3 пункту 11 розділу І Порядку №221 у виключних випадках, за наявності заяви, підписаної прокурором або належним чином уповноваженою ним особою (якщо сам прокурор за станом здоров`я не може її підписати або подати особисто до комісії) про перенесення дати іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора, або дати іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, або дати співбесіди з метою виявлення відповідності прокурора вимогам професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, кадрова комісія має право протягом трьох робочих днів з дня отримання такої заяви ухвалити рішення про перенесення дати складення відповідного іспиту, проведення співбесіди для такого прокурора.
Відповідно до пункту 5 розділу ІІ Порядку №221 прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до іспиту у формі тестування на загальні здібності та навички, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Розділом ІІІ Порядку №221 передбачено, що у разі набрання прокурором за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора кількості балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, прокурор допускається до складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки.
Кадрова комісія формує графік складання іспитів. Графік із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестування оприлюднюється на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспиту. Прокурор вважається повідомленим належним чином про дату, час та місце складання іспиту з моменту оприлюднення відповідного графіка на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора).
З огляду що рішенням шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 05 вересня 2023 року затверджено графік складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки на 12 вересня 2023 року, до цього графіку під порядковим №9 включено також ОСОБА_1 та дана інформація оприлюднена на офіційному веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора), у зв`язку із чим суд вважає необгрунтованими посилання позивача про те, що він не був обізнаний про проведення іспиту.
Кадрова комісія може прийняти рішення про складання прокурорами іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора та іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки в один день. У цьому випадку, кадрова комісія формує графік складання вказаних іспитів із зазначенням прізвища, імені та по батькові прокурора, номера службового посвідчення, інформації про дату, час та місце проведення тестувань, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора не пізніше ніж за п`ять календарних днів до дня складання іспитів. До складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки допускаються прокурори, які за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора набрали кількість балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, встановлений у пункті 4 розділу ІІ цього Порядку.
Зразок тестових питань та правила складання іспиту оприлюднюється на веб-сайті Генеральної прокуратури України (Офісу Генерального прокурора) не пізніше ніж за сім календарних днів до дня складання іспиту.
Тестування проходить автоматизовано з використанням комп`ютерної техніки у присутності членів відповідної кадрової комісії.
Прохідний бал (мінімально допустима кількість набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування) для успішного складання іспиту встановлює своїм наказом Генеральний прокурор після складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної техніки з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора.
Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
За приписами абзацу 1 пункту 1 розділу IV Порядку №221 у разі набрання прокурором за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки кількості балів, яка дорівнює або є більшою, ніж прохідний бал, прокурор допускається до співбесіди.
Додатком №1 до Порядку №221 встановлено форми рішень кадрових комісій про допуск прокурорів до складення іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички та рішення про неуспішне проходження прокурорами атестації за результатами складенні іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички.
На думку позивача, протиправність пункту 5 розділу І Порядку №221 полягає у тому, що вказаною нормою відповідачем було визначено додатковий (новий) предмет атестації – оцінка загальних здібностей та навичок, що призвело до прийняття положень про включення до етапів атестації питань, пов`язаних з перенесенням такого іспиту, допуском до нього, а також дій та рішень конкурсних комісій щодо зазначених аспектів (підпункт 2 пункту 6 розділу І, абзац 3 пункту 11 розділу І, пункт 5 розділу ІІ, розділ ІІІ, пункту 1 розділу IV, додаток №1). 
При цьому, позивач вважає, що вказані положення Порядку №221 не відповідають пункту 12 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX.
Так, пунктом 12 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX визначено, що предметом атестації є оцінка: 1) професійної компетентності прокурора; 2) професійної етики та доброчесності прокурора.
Водночас, суд звертає увагу позивача, що відповідно до пункту 13 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX атестація може включати інші етапи, непроходження яких може бути підставою для ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації прокурором. Перелік таких етапів визначається у Порядку проходження прокурорами атестації, який затверджує Генеральний прокурор.
Таким чином, приймаючи наказ від 03.10.2019 №221 «Про затвердження Порядку проходження прокурорами атестації» та затверджуючи такий етап атестації як «оцінка професійної компетентності прокурора (у тому числі загальних здібностей та навичок)», відповідач діяв у спосіб, визначений Законом №113-IX, а отже, у межах наданих повноважень.
Суд вважає, що складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки,передбаченого Порядком №221, є складовою оцінки професійної компетентності прокурора в межах процедури проходження атестації.
Варто врахувати, що позивач пройшов другий етап атестації та закінчивши отримав результат, який є меншим від прохідного балу для успішного складання іспиту (93 бали).
Тобто, вказаний етап атестації він пройшов повністю, завершив та отримав відповідний результат (менший від прохідного балу), який у передбачений законодавством спосіб було задокументовано.
При цьому, суд зазначає, що набрання позивачем за результатами іспиту у формі анонімного тестування під час другого етапу атестації меншої кількості балів від прохідного балу для успішного складання іспиту не може свідчити про протиправність окремих положень Порядку №221, однак є безумовною підставою згідно з пунктом 16 розділу II Закону України №113-IX, пунктом 5 розділу ІІ Порядку №221 для його недопуску до наступних етапів атестації та ухвалення кадровою комісією рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Окрім того позивачем на виконання пункту 10 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-ІХ, пункту 10 Порядку №221 Генеральному прокурору подано заяву встановленої форми про переведення на посаду прокурора та про намір пройти атестацію, що не заперечується учасниками процесу.
З огляду на це, позивачем надано персональну згоду на те, що у разі прийняття кадровою комісією рішення про неуспішне проходження атестації, його буде звільнено на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу II Закону № 113-ІХ. Така згода є усвідомленням наслідків неуспішного проходження атестації.
Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 20.10.2021 у справі № 640/25298/19.
Так, Верховним Судом зазначено, що позивач, подаючи заяву про переведення на посаду прокурора в Офісі Генерального прокурора та намір пройти атестацію, цілком і повністю був ознайомлений з умовами та процедурами проведення атестації та погодився на їх застосування. Тобто позивач розумів наслідки неуспішного проходження одного з етапів атестації та можливе звільнення з підстав, передбачених Законом № 113-IX. В іншому разі позивач мав повне право відмовитися від проходження такої атестації та не подавати відповідної заяви, натомість окремо оскаржувати відповідний Порядок без проходження ним атестації.
Суд відмічає, що проведення атестації прокурорів є обов`язковою складовою запровадженого Законом №113-ІХ процесу реформування системи органів прокуратури та є спеціальною процедурою, яка має на меті підтвердження здатності прокурорами виконувати повноваження на належному рівні за визначеними законом критеріями, шляхом здійснення оцінки їхньої професійної компетентності, професійної етики та доброчесності, що стосувалась, зокрема, усіх без винятку прокурорів, які мали бажання продовжувати працювати у органах прокуратури
Верховним Судом у постанові від 05.12.2023 у справі №280/4400/20 зазначено, що атестація прокурорів проводиться відповідними кадровими комісіями та включає три етапи, зокрема, складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки. Прокурор, який за результатами складення іспиту набрав меншу кількість балів, ніж прохідний бал, тобто у цьому випадку менше встановленої наказом Офісу Генерального прокурора від 21.02.2020 №105 мінімально допустимої кількості набраних балів, які можуть бути набрані за результатами тестування, - 93 бали, не допускається до співбесіди, припиняє участь в атестації, а відповідна кадрова комісія ухвалює рішення про неуспішне проходження прокурором атестації.
Аналогічні висновки викладені Верховним Судом у постановах від 20.03.2024 у справі № 300/1492/20, від 20.03.2024 у справі № 160/6211/20.
У постанові від 23.05.2024 у справі №440/17357/21 Верховним Судом, серед іншого, зазначено, що Порядком № 221 визначено єдину та достатню підставу для ухвалення рішення про неуспішне проходження прокурором атестації за наслідком складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички.
Ураховуючи викладене, суд доходить висновку, що твердження позивача про створення нової норми права, яка не передбачена законом, зокрема, включення до етапів атестації складання іспиту у формі анонімного тестування на загальні здібності та навички з використанням комп`ютерної техніки, щодо неправомірних дій та рішень кадрової комісії, пов`язаних із цими питаннями, а також встановлення форми їх рішень, є необґрунтованими.
Також суд вважає, що доводи позивача про незаконність рішення № 1 Шістнадцятої кадрової комісії від 15.09.2023 з підстав незазначення у тексті рішення повної назви органу, яким створено кадрову комісію, є безпідставними.
Із системного аналізу положень пункту 11 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України № 113-ІХ, Порядку № 221 та наказу Генерального прокурора від 07.10.2020 № 473 вбачається, що Шістнадцята кадрова комісія була створена Генеральним прокурором саме з метою проведення атестації прокурорів регіональних прокуратур та є належним суб`єктом здійснення відповідних повноважень.
Сам по собі факт зазначення у рішенні номера кадрової комісії без повного відтворення її офіційного найменування не свідчить про відсутність у такої комісії повноважень та не впливає на дійсність прийнятого рішення.
Крім того, форма рішення кадрової комісії визначена додатком № 1 до Порядку № 221, затвердженого наказом Генерального прокурора, та передбачає зазначення номера кадрової комісії. Отже, рішення оформлено відповідно до встановленої нормативним актом форми.
Посилання позивача на те, що орган із назвою «Кадрова комісія № …» формально не створювався, не спростовує факту створення відповідної кадрової комісії наказом Генерального прокурора та не свідчить про порушення процедури атестації.
Крім того, відсутність у рішенні повного найменування кадрової комісії не призвела до порушення прав позивача, не створила правової невизначеності щодо суб`єкта прийняття рішення та не може розцінюватися як істотне порушення процедури, яке тягне протиправність оскаржуваного рішення.
Відносно доводів позивача, що комісією не надано оцінки стану здоров`я позивача під час проходження атестації, суд звертає увагу, що з протоколу шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 15.06.2023 № 89 комісією 13 розглянуто заяву позивача про можливість повторно скласти вказаний іспит у зв`язку з тим, що під час його проведення у нього стався напад аритмії, що вплинуло на результати тестування. До заяви долучено витяг № 91 з медичної карти амбулаторного хворого Центру реконструктивної медицини Одеського національного медичного університету від 11.09.2023, з якої вбачається, що позивач хворіє на гіпертонічну хворобу III ступеню. Як убачається з пояснювальної записки лікара-терапевта ОСОБА_2 на адресу голови комісії, нею забезпечувалася медична допомога при складанні 12.09.2023 іспиту. При цьому, ОСОБА_1 за медичною допомогою під час складання іспиту не звертався. Інші заяви на адресу кадрової комісії від ОСОБА_1 не надходили. 
Судом під час розгляду справи допитано в якості свідків лікаря-терапевта ОСОБА_2 та колишнього працівника Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , досліджено відеозапис самого оцінювання (тестування) від 12.09.2023 року. 
Допитана в якості свідка ОСОБА_2 зазначила, що під час іспиту ОСОБА_1 за медичною допомогою під час складання іспиту не звертався.Також зазначила, що позивач повідомляв, що 11 вересня 2023 року викликав швидку допомогу однак під час звернення не відмовився від проходження іспиту. Також свідок підтвердила, що ОСОБА_1 відмовився від її пропозиції здійснити огляд а саме: здійснити вимірювання тиску, пульсу, надання медичної допомоги. 
Допитаний в якості свідка ОСОБА_3 зазначив, що ОСОБА_1 почував себе погано та звертався за медичною допомогою до початку іспиту безпосередньо до ОСОБА_2 . 
Крім того, судом було призначено комісійну судово-медичну експертизу відповідно до висновків якої, окрім іншого зазначено, що Медичних документів, в яких був би відображений стан здоров`я ОСОБА_1 конкретно за 12.09.2023 р. (тобто даних за наявність загострення захворювання серцево-судинної системи, які були зафіксовані медичними працівниками 12.09.2023 р. (у тому числі і під час здачі позивачем іспиту)) до вивчення комісії експертів не було надано. Тому, на підставі лише наявних даних, ані підтвердити ані спростувати анамнестичні дані зі слів підекспертного ОСОБА_4 , щодо наявності «Пароксизму ФП з ранку 12.09.23 під час стресової ситуації» комісія експертів не має можливості. Також зазначено, що згідно наданої медичної документації, фібриляція передсердь у ОСОБА_1 носить пароксизмальний характер: виникає нападами, може тривати від декілька хвилин до декілька днів, купується самостійно або медикаментозно. Гіпертонічна хвороба у ОСОБА_1 носить кризовий перебіг. Передбачити, коли виникне напад аритмії або напад підвищеного артеріального тиску, неможливо. Враховуючи вищевикладене, комісія експертів може припустити, що хвилювання перед іспитом та на іспиті, могло спровокувати напад аритмії та/або підвищеного тиску, із запамороченнями, панічними атаками та іншими симптомами, які значно погіршують стан здоров`я. За відсутністю конкретних медичних документів, судити про точні строки виникнення нападу у ОСОБА_4 комісія експертів не має можливості. Згідно записів лікаря Багатопрофільного МЦ (кардіохірургічне відділення) ОСОБА_5 , у пацієнта Рибакова 11.09.2023 року погіршення зору не зафіксовано, а 13.09.2023 є запис про порушення зору, але не описано порушення зору у вигляді чого конкретно, та немає запису про направлення пацієнта до офтальмолога для консультації. Враховуючи вищеописане у пацієнта ОСОБА_4 , не можна судити про факт порушення зору, оскільки напади аритмії та підвищеного артеріального тиску не завжди супроводжуються порушенням зору. Таким чином комісія експертів в категоричній формі ані підтвердити, ані спростувати «погіршення зору» у ОСОБА_4 від 12.09.2023 року не має можливості, за рахунок відсутності підтверджених об`єктивних медичних даних, які зафіксовані у відповідній медичній документації. Щодо впливу на «розумову діяльність (якість мислення)» комісія експертів відповісти не має можливості тому, що оцінка когнітивних здібностей не входить до компетенції судово-медичного експерта. Категоричних даних за «патологічний стан у позивача (аритмія серця, гіпертонічний криз)» 12.09.2023 року під час здачі іспиту ОСОБА_4 у комісії експертів немає, за рахунок відсутності відповідної медичної документації, тому відповісти, чи був патологічний стан у ОСОБА_4 небезпечним для його життя та здоров`я, комісія експертів відповісти не має можливості. Також зазначено, що згідно довідки від 13.09.2023 року пацієнт ОСОБА_1 оглянутий лікарем Багатопрофільного МЦ (кардіохірургічне відділення) ОСОБА_5 «Звернувся зі скаргами на прискорене серцебиття, біль в грудній клітині з іррадіацією в шию та ліву лопатку, загальну слабкість, порушення зору. При огляді АТ 190/110 мм рт ст. ЧСС 160 в хв. ЧД 22/хв. По ВКТ фібриляція передсердь, тахісістолія, ознаки ішемії міокарда. Пароксизм ФП з ранку 12.09.23 під час стресової ситуації», даний медичний заклад розташований у м. Одеса, вул. Пастера 9. Таким чином пацієнт ОСОБА_1 здійснив подорож з м. Києва до м. Одеси; за рахунок відсутності об`єктивних даних, встановити, як саме здійснив цю подорож ОСОБА_1 (за допомогою застосування медичних заходів, або без таких), не є можливим.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що належних, допустимих та достатніх доказів, які б беззаперечно підтверджували наявність у ОСОБА_1 саме 12.09.2023 року під час проходження іспиту такого патологічного стану, який об`єктивно унеможливлював складання тестування або потребував негайного припинення іспиту та надання невідкладної медичної допомоги, матеріали справи не містять.
Суд бере до уваги, що позивач самостійно прибув на тестування та розпочав проходження; під час складання іспиту офіційно із заявою про припинення тестування у зв`язку зі станом здоров`я до кадрової комісії не звертався; медичним працівником, присутнім у місці проведення тестування, не зафіксовано факту звернення позивача за невідкладною медичною допомогою під час іспиту; об`єктивних медичних документів, складених безпосередньо 12.09.2023 року під час проходження тестування, які б підтверджували напад аритмії, гіпертонічний криз чи інший небезпечний стан, суду не надано; висновок судово-медичної експертизи не підтвердив наявність у позивача в зазначений час патологічного стану в категоричній формі, а лише допускає можливість погіршення самопочуття на фоні хвилювання. 
При цьому суд зазначає, що припущення експертів про те, що стресова ситуація «могла» спровокувати погіршення стану здоров`я, не є належним та достатнім доказом фактичного існування такого стану саме під час проходження тестування та його впливу на результат іспиту.
Також суд враховує, що Порядком №221 передбачена можливість перенесення дати іспиту у виключних випадках за умови належного підтвердження відповідних обставин. Однак позивач до початку тестування не звертався із належним чином оформленою заявою про перенесення дати іспиту з підстав стану здоров`я, а надані після проходження тестування медичні документи не підтверджують у необхідному ступені неможливість участі у тестуванні саме 12.09.2023 року.
Також суд не погоджується з доводами позивача про те, що Рішення №1 Шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур від 15.09.2023 року є немотивованим та не містить належного обґрунтування відмови у наданні можливості повторного складання іспиту.
Як вбачається з матеріалів справи, кадровою комісією розглянуто заяву ОСОБА_1 щодо надання можливості повторного складання іспиту у зв`язку із посиланням на погіршення стану здоров`я, перенесений 11.09.2023 року гіпертонічний криз та аритмічний напад під час проходження тестування. За результатами розгляду поданих матеріалів комісія дійшла висновку про відсутність належних та достатніх підстав для призначення повторного проходження іспиту.
За таких обставин суд дійшов висновку, що Шістнадцята кадрова комісія, ухвалюючи рішення №1 від 15.09.2023 року про неуспішне проходження ОСОБА_1 атестації, діяла в межах наданих повноважень, у спосіб та порядку, визначених Законом №113-ІХ та Порядком №221.
Оскільки наказ Одеської обласної прокуратури №1626к від 05.10.2023 року про звільнення позивача є похідним від рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації та прийнятий на підставі чинних норм законодавства, підстав для визнання його протиправним та скасування суд також не вбачає.
Стосовно тверджень позивача про звільнення з посади під час перебування на лікарняному, суд зазначає наступне: відповідно до абзацу 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-ІХ прокурори, які на день набрання чинності цим Законом займають посади у Генеральній прокуратурі України, регіональних прокуратурах, місцевих прокуратурах, військових прокуратурах, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора на підставі пункту 9 частини першої статті 51 Закону України "Про прокуратуру" за умови настання однієї із наступних підстав:
1) неподання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури у встановлений строк заяви до Генерального прокурора про переведення до Офісу Генерального прокурора, обласної прокуратури, окружної прокуратури та про намір у зв`язку із цим пройти атестацію;
2) рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури;
3) в Офісі Генерального прокурора, обласних прокуратурах, окружних прокуратурах відсутні вакантні посади, на які може бути здійснено переведення прокурора Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, який успішно пройшов атестацію;
4) ненадання прокурором Генеральної прокуратури України, регіональної прокуратури, місцевої прокуратури, військової прокуратури, у разі успішного проходження ним атестації, згоди протягом трьох робочих днів на переведення на запропоновану йому посаду в Офісі Генерального прокурора, обласній прокуратурі, окружній прокуратурі.
Перебування прокурора на лікарняному через тимчасову непрацездатність, у відпустці чи у відрядженні до Національної академії прокуратури України для участі в її роботі на постійній основі не є перешкодою для його звільнення з посади прокурора відповідно до цього пункту.
Таким чином, доводи позивача про протиправність оскарженого наказу про звільнення під час перебування на лікарняному не знайшли свого правового підтвердження під час аналізу вищезазначеної норми.
Доводи позивача щодо неможливості звільнення по п.9. ч.1 ст. 51 Закону України «Про прокуратуру», є безпідставними, оскільки, спірний наказ про звільнення позивача містить посилання на підпункт 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону №113-IX саме на підставі рішення кадрової комісії №1.
На момент звільнення позивача Законом України «Про внесення змін до розділу II "Прикінцеві і перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури" щодо окремих аспектів дії перехідних положень» від 15.06.2021 № 1554-IX внесено зміни до Закону України № 113-IX, зокрема, підпункт 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України № 113-IX викладено у такій редакції: «установити, що прокурори та слідчі органів прокуратури, зазначені в підпунктах 1-4 пункту 7 цього розділу, звільняються Генеральним прокурором, керівником регіональної (обласної) прокуратури з посади прокурора за умови настання однієї з таких підстав як рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації.
Як вже зазначалось судом вище, відповідач, керуючись приписами підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури» від 19.09.2019 № 113-IX, звільнив позивача із займаної посади та органів прокуратури на підставі рішення кадрової комісії про неуспішне проходження атестації.
Верховний Суд у постанові від 29.09.2021 в адміністративній справі № 440/2682/20 зазначив про незастосовність до правовідносин, пов`язаних зі звільненням прокурорів з наведених підстав, положень трудового законодавства й наголосив, що спеціальним для цих правовідносин (з 25.09.2019) є Закон України № 113-ІХ, а не Кодекс законів про працю України.
На момент звільнення позивача з органів прокуратури покликання на пункт 9 частини першої статті 51 Закону № 1697-VII як нормативну підставу для звільнення прокурора у пункті 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України № 113-ІХ відсутнє. Водночас, як зазначив Верховний Суд у постановах від 30.11.2022 в адміністративній справі № 600/6322/21-а, 08.02.2023 в адміністративній справі № 380/22307/21 - це не впливає на юридичні наслідки щодо прокурора в разі настання однієї з подій, зазначених у підпунктах 1-4 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX.
З огляду на наведене нормативно-правове регулювання та на висловлену Верховним Судом у вимірі подібних правовідносин позицію щодо застосування положень пунктів 16, 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону України № 113-IХ, колегія суддів Касаційного адміністративного суду констатувала, що: набрання прокурором за наслідками першого або другого етапу атестації кількості балів, яка є меншою від прохідного балу для успішного складання іспиту, є для кадрової комісії підставою для ухвалення рішення про неуспішне проходження прокурором атестації і недопуску до наступного етапу атестації; рішення кадрової комісії про неуспішне проходження прокурором атестації за результатами складання іспиту у формі анонімного тестування з використанням комп`ютерної програми з метою виявлення рівня знань та умінь у застосуванні закону, відповідності здійснювати повноваження прокурора є підставою для звільнення прокурора з посади та органів прокуратури на підставі підпункту 2 пункту 19 розділу ІІ «Прикінцеві і перехідні положення» Закону № 113-IX.
За наведених обставин твердження позивача про необхідність скасування наказу з підстав неможливості звільнення по пункту 9 частини першої статті 51 Закону № 1697-VII не знайшли свого підтвердження, оскільки на момент прийняття оскаржуваного наказу діяла інша редакція норми. 
Враховуючи відсутність підстав для скасування рішення кадрової комісії та наказу про звільнення, похідні позовні вимоги про поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу та допущення негайного виконання рішення задоволенню не підлягають.
Згідно з частиною першою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Частиною першою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до вимог частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач виконав покладений на нього обов`язок доказування та довів, що діяв на підставі, в межах повноважень і у спосіб, передбачений законом, а тому оскаржувані рішення та дії є правомірними.
Враховуючи вищевикладене, з`ясувавши та перевіривши всі фактичні обставини справи, об`єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення, враховуючи основні засади адміністративного судочинства, вимоги законодавства України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
Враховуючи, що судом прийнято рішення про відмову у задоволенні позову, розподіл судових витрат не здійснюється.
При цьому суд зазначає, що відповідно до ст. 95 КАС України оригінали письмових доказів до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи. У справі залишається засвідчена суддею копія письмового доказу.
Оригінали медичних документів ОСОБА_1 залишаються у справі до набрання судовим рішенням законної сили.
Керуючись ст. ст. 6, 14, 90, 139, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
В задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Одеської обласної прокуратури (вул. Пушкінська, буд. 3, м.Одеса, 65026, код ЄДРПОУ 03528552), Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, будинок 13/15, м.Київ, 01011, код ЄДРПОУ 00034051), Шістнадцятої кадрової комісії з атестації прокурорів регіональних прокуратур (вул. Різницька, будинок 13/15, м.Київ, 01011) про визнання незаконним та скасування рішення, визнання незаконним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу – відмовити у повному обсязі.
Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно з частиною першою статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні проголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту рішення.
Апеляційна скарга подається учасниками справи до П`ятого апеляційного адміністративного суду.
Повний текст рішення складено та підписано суддею 13 травня 2026 року.

Суддя Д.К. Василяка

.