ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
65618, м. Одеса, просп. Шевченка, 29, тел.: (0482) 307-983, e-mail: inbox@od.arbitr.gov.ua
веб-адреса: http://od.arbitr.gov.ua
_______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
РІШЕННЯ
"18" травня 2026 р.	м. Одеса 	Справа № 916/257/26	

Господарський суд Одеської області у складі судді Д`яченко Т.Г.
при секретарі судового засідання Меленчук Т.М.
розглянувши справу №916/257/26

За позовом: Херсонської окружної прокуратури (54000, м. Миколаїв, Корабельний район, пр. Богоявленський, 314; ЄДРПОУ 04851120) в інтересах держави в особі Херсонської міської ради Херсонської області (73003, м. Херсон, пр. Незалежності, 37; ЄДРПОУ 26347681), Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області (73003, м. Херсон, пр. Незалежності, 37; ЄДРПОУ 44732846), Управління капітального будівництва Херсонської міської ради (73025, м. Херсон, вул. Католицька, 38; ЄДРПОУ 05517216)
До відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст” (73034, м.Херсон, Новомиколаївське шосе, 7А; ЄДРПОУ 45802133)
Про стягнення 560496,50 грн.

За участі:
Від прокуратури: Коваленко Т.О., посвідчення 
Від Херсонської міської ради Херсонської області: не з`явився
Від Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області: не з`явився 
Від Управління капітального будівництва Херсонської міської ради: не з`явився 
Від Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст”: не з`явився

Встановив: Херсонська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Херсонської міської ради Херсонської області, Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області, Управління капітального будівництва Херсонської міської ради звернулась до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст” про стягнення пеню у розмірі 560496,50 грн., у зв`язку з невиконанням зобов`язання за Договором від 30.04.2025 № 30/04.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.02.2026р. прийнято позовну заяву Херсонської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Херсонської міської ради Херсонської області, Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області, Управління капітального будівництва Херсонської міської ради до розгляду та відкрито провадження у справі №916/257/26. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на "02" березня 2026 р. о 10:45. Запропоновано відповідачу підготувати та надати до суду і одночасно надіслати позивачам та прокурору відзив на позов, оформлений з урахуванням вимог, встановлених ст.165 ГПК України, протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали суду. Викликано учасників справи та прокурора у підготовче засідання, призначене на 02.03.2026р. об 10:45.
02.03.2026р. судове засідання не відбулося, у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони у м. Одеса та Одеській області повітряної тривоги.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 02.03.2026р. підготовче засідання у справі №916/257/26 призначено на "23" березня 2026 р. о 12:10. Викликано представників учасників справи у засідання, призначене на 23.03.2026р. о 12:10.
23.03.2026р. судом, без оформлення окремого документа, було постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 20 квітня 2026р. о 12:00, із викликом учасників справи у судове засідання.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 23.03.2026р. повідомлено учасників справи про судове засідання по розгляду справи по суті, яке відбудеться "20" квітня 2026 р. о 12:00. Викликано представників учасників справи у судове засідання, призначене на 20.04.2026р. о 12:00.
20.04.2026р. судом було оголошено перерву по розгляду справи по суті до 18.05.2026р. об 11:00, із викликом учасників справи в судове засідання. 
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 20.04.2026р. повідомлено учасників справи про судове засідання, яке відбудеться "18" травня 2026 р. об 11:00.
12.05.2026р. до суду від Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області надано заяву про розгляд справи №916/257/26 без участі представника позивача.
14.05.2026р. до суду від Управління капітального будівництва Херсонської міської ради надано заяву про розгляд справи №916/257/26 без участі представника позивача.
У судовому засіданні 18.05.2026 року судом було оголошено вступну та резолютивну частини рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено 18.05.2026 року.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, суд встановив.

В обґрунтування поданого позову прокурором було зазначено суду, що 30 квітня 2025р. в електронній системі публічних закупівель «Prozorro» Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради розміщено Звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель UA-2025-04-30-005583-a, на суму 55994354,59 грн, з урахуванням ПДВ 9332392,43 грн.
Згідно протоколу розкриття тендерних пропозицій учасників від 30.04.2025 переможцем закупівлі визнано Товариство з обмеженою відповідальністю «Мегаплан Фаст», у зв`язку з чим електронною системою закупівель сформовано повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.
30.04.2025р. між Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради (далі - Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Мегаплан Фаст» укладено Договір №30/04 про закупівлю робіт по об`єкту «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційного укриття) на території загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 41 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Каштанова, 30», за ДК 021:2015: 45210000-2 - Будівництво будівель, згідно з розрахунками договірної ціни. Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання Підряднику, визначені кошторисною документацією.
Відповідно до пункту 3.1. Договору, ціна є твердою і становить 55994354,59 грн, з урахуванням ПДВ 9332392,43 грн., визначена на підставі Договірної ціни, яка є невід`ємною частиною Договору (Додаток № 1).
Пунктами 4.3, 4.4. Договору передбачено, що Замовник, за участю Підрядника, перевіряє обґрунтованість поданих йому документів і зобов`язаний їх підписати та передати Підряднику, або надати обґрунтовану відмову у підписанні впродовж 3-х робочих днів. Приймання виконаних робіт здійснюється Замовником після надходження коштів на відповідний розрахунковий рахунок Замовника.
Згідно із пунктами 5.1., 5.2., 5.3. Договору, строк виконання робіт встановлено до 31.08.2025 року, визначається календарним планом-графіком, який є невід`ємною частиною Договору (додаток № 3). Місце виконання робіт: м. Херсон, вул. Каштанова, 30. відповідно до положень Рамкової угоди, Підрядник розміщує на місці виконання робіт зображення емблеми Європейського Союзу (https://surl.li/pfvhyh) з використанням такого формулювання: «Цей крок фінансується Європейським Союзом – Ukraine Facility». Цей Договір набирав чинності та вступав в силу після підписання і діяв до 31.12.2025 року включно. (п.п. 10.1 Договору).
Відповідно до п.п 7.1-7.2 Договору, у разі невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за договором Сторони несуть відповідальність передбачену законами та цим договором. У разі невиконання або несвоєчасного виконання пункту 5.1 Договору, Підрядник сплачує Замовнику пеню в розмірі двох облікових ставок Національного банку України, що діяли період нарахування, від суми невиконаних зобов`язань за цим Договором, за кожний день прострочення, а у разі здійснення попередньої оплати Підрядник, крім сплати зазначених штрафних санкцій, повертає Замовнику кошти з урахуванням індексу інфляції.
У разі невиконання або несвоєчасного виконання пункту 11.16 Договору, Замовник сплачує Підряднику пеню в розмірі однієї облікової ставки Національного банку України, що діяла в період нарахування, від суми невиконаних зобов`язань за цим Договором, за кожний день прострочення. Відшкодування спричинених збитків не звільняє Сторони від виконання зобов`язань за даним Договором.
Якщо Підрядник своєчасно не розпочав роботи або виконує їх настільки повільно, що закінчення їх у строк, визначений графіком виконання робіт, узгоджений Сторонами, стає неможливим, Замовник має право відмовитися від цього Договору. Якщо протягом 20-ти днів з дня отримання вимоги Замовника щодо дотримання термінів виконання робіт, Підрядник її не виконав, то цей Договір вважається розірваним (п. 7.3. Договору).
Згідно із п. 13.3 Договору, Замовник має право ініціювати розірвання Договору, якщо Підрядник за своєї вини: не розпочав виконання робіт протягом 5 днів з дня, коли він повинен згідно з Договором розпочати їх виконання; допустив відставання темпів виконання робіт від передбачених графіком на 30 днів відсутності порушень умов Договору Замовником
Згідно із додатком № 3 до Договору у період з 01.05.2025р. по 31.08.2025р. Сторонами було погоджено виконання певних видів та обсягів робіт.
Згідно з узгодженим графіком робіт на об`єкті Підрядник був зобов`язаний провести наступні роботи: 1. У період з 01.05.2025р. по 30.05.2025р. - прибирання та вивіз сміття 15%, прокласти зовнішні мережі водопроводу та каналізації 50%, проведення земляних робіт 20%, улаштування залізобетонної споруди 100%, улаштування вентиляційної шахти 100%, мурування внутрішніх стін, влаштування перегородок 40%, підлоги 40%, внутрішнє оздоблення стелі та стін 20%, прокладання каналізації 40%, вентиляція та опалення 50 %.
У період з 01.06.2025р. по 30.06.2025р. - прибирання та вивіз сміття 15%, електропостачання 80%, зовнішні мережі водопроводу та каналізації 50%, земельні роботи 60 %, мурування внутрішніх стін, влаштування перегородок 60 %, підлоги 60 %, внутрішнє оздоблення стель та стін 80%, внутрішні мережі водопостачання та каналізації 40%, електромонтажні роботи 100%, прокладання каналізації 60 %, вентиляція та опалення 50%, улаштування структурованої кабельної системи 100 %.
У період з 01.07.2025р. по 31.07.2025р. - прибирання та вивіз сміття 25 %; електропостачання 20%, зовнішні мережі зв`язку 100 %, земельні роботи 10 %; двері вікна 100%, улаштування покриття та покрівлі 100 %, внутрішні мережі водопостачання та каналізації 60 %, монтаж устаткування та меблів 60 %, благоустрій та озеленення території 40%.

У період з 01.08.2025р. по 31.08.2025р. - прибирання та вивіз сміття 45 %; земельні роботи 10 %, монтаж системи відеоспостереження 100 %, монтаж системи звукового сповіщення 100 %, монтаж системи посилення мобільного зв`язку 100%, монтаж системи пожежної сигналізації, системи керування евакуюванням 100 %, монтаж устаткування та меблів 40 %, благоустрій та озеленення території 60 %. Всього виконати будівельних робіт вартістю 8713 тис. гривень.
За поясненнями прокурора, Підрядником надано Замовнику довідку форми № КБ-3 від 19.05.2025 про вартість виконаних робіт за травень 2025 року, Акт № 1 приймання-передавання будівельних робіт за формою 2К-2в за травень 2025 року на суму 5757673,37грн.
Також, як вказував прокурор, на підставі вказано акту Замовником передано до Управління Державної казначейської служби у м. Херсоні Херсонської області платіжні документи для проведення оплати.
Згідно із листом Управління Державної казначейської служби у м. Херсоні Херсонської області від 01.06.2025 № 02-25-06/794 кошти у сумі 5757673,37 грн повернуто на рахунок Управління капітального будівництва Херсонської міської ради 23.05.2025р. у зв`язку з відмовою у виконанні документа на підставі абзацу 3 частини 1 ст. 15 Закону України 361-ІХ «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
26.06.2025 Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради направлено лист № 01-11-470 до відповідача, в якому зазначено, що Замовником не погоджено Акт виконаних робіт за формою 2К-2в від 19.05.2025, оскільки будівельні роботи не виконані. Також повідомлено про відмову від Договору № 30/04 від 30.04.2025 на підставі п. 7.3 Договору, та його розірванні з 11.07.2025. 
Факт невиконання робіт підтверджується довідкою про вартість виконаних робіт та витрат від 09.07.2025 форми КБ-3 з від`ємним значенням у сумі - 5757673,37 грн, актом приймання-передавання будівельних робіт від 09.07.2025 форми КБ-2 з від`ємним значенням - 5757673,37 грн, підсумковою відомістю ресурсів від 09.07.2025 з від`ємним значенням - 5757673,37 грн, розрахунком загальновиробничих витрат до локального кошторису № 02-01-01 на будівельні роботи, відповідно до якого витрати не здійснювались. 
Зазначені документи підписані представниками Управління капітального будівництва, відповідачем та інженером з технічного нагляду Каганяком І.М., скріплені печатками.
Наказом від 10.07.2025 № 31 Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради вказаний Договір розірвано в односторонньому порядку, оскільки Підрядник за своєї вини не розпочав виконання робіт протягом 5 днів з дня, коли він повинен згідно з Договором розпочати їх виконання; допустив відставання темпів виконання робіт від передбачених графіком на 30 днів за відсутності порушень умов Договору Замовником (п. 13.3. Договору від 30.04.2025 № 30/04).
Відповідно до розрахунку, виконаного Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради, розмір пені, яка утворилась у зв`язку з невиконанням зобов`язання Відповідачем у період з 01.06.2025р. до 10.07.2025р. складає 560496,50 грн.
В обґрунтування поданого позову, прокурором було зазначено суду, що оскільки, підрядні роботи за спірним договором у передбачений календарним графіком строк відповідач не виконав взагалі, то таке невиконання зобов`язання є простроченням відповідача, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача пені у сумі 560496,50 грн, є обґрунтованими і підлягають стягненню на користь Управління капітального будівництва Херсонської міської ради як сторони спірного Договору.

Суд, розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, дійшов таких висновків.

Відповідно до ст. 2 Закону України „Про судоустрій та статус суддів”, суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
У відповідності до ст.11 Цивільного кодексу України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини. Правочин, різновидом якого є договори - основний вид правомірних дій – це волевиявлення осіб, безпосередньо спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків. При цьому, ст.12 Цивільного кодексу України передбачає, що особа здійснює свої цивільні права вільно на власний розсуд.
Згідно ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Щодо наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді суд зазначає таке. 
Відповідно до ст. 4 ГПК України, право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.
Юридичні особи та фізичні особи – підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Відповідно до ст. 44 ГПК України, усі фізичні і юридичні особи здатні мати процесуальні права та обов`язки сторони, третьої особи, заявника, боржника (процесуальна правоздатність).
Враховуючи особливий процесуальний статус прокурора в господарському процесі, як особи, яка відповідно до ст.ст. 4, 53, 55 ГПК України, наділена правом звернення до суду в інтересах іншої особи – держави, процесуальна правоздатність у нього настає з моменту виникнення відповідної компетенції або передбачених законом повноважень.
Статтею 131 Конституції України, на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Згідно з ст. 53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Виходячи з положень ч. 3 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Ключовим для застосування цих норм є поняття “інтерес держави”.
У рішенні від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України визначив, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Оскільки “інтереси держави” є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Таким чином, “інтереси держави” охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація “інтересів держави”, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 26.07.2018 у справі № 926/1111/15, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).
Слід наголосити, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізується у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи (див. постанови Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18). 
Крім цього, Верховний Суд у постанові від 13.03.2018 у справі № 911/620/17 зазначав, що у правовідносинах, що стосуються прав та економічних інтересів територіальної громади, інтереси держави та місцевого самоврядування повністю збігаються. Підґрунтям для зростання економіки будь-якої країни, а також її макроекономічної стабільності є державний та місцеві бюджети. Вони є центром зосередження та розподілу ресурсів відповідно до потреб суспільства та основою позитивного фінансового середовища для динамічного розвитку ринкових відносин, дієвим стратегічним інструментом реалізації державної політики та місцевого самоврядування. Бюджетна політика має бути спрямована на виділення коштів для реалізації програм, що є важливими для суспільства в конкретний період розвитку: витрати на соціальний захист, оборону, науку й освіту, утримання державних органів тощо.
Державний та місцеві бюджети є однією з головних ланок фінансової системи нашої країни, за рахунок якої забезпечується виконання покладених на неї функцій. При цьому виконання державного та місцевих бюджетів за видатками реалізується у більшій своїй частині завдяки здійсненню закупівель товарів, робіт та послуг.
Завдяки чіткому та ефективному функціонуванню бюджетної сфери забезпечуватиметься й належне фінансування господарської та соціальної сфери, зокрема, своєчасно виплачуватиметься заробітна плата, пенсії, стипендії та інші платежі, бюджетні кошти використовуватимуться за цільовим призначенням.
Тільки належне дотримання всіма учасниками бюджетних відносин законодавчих норм та своєчасне поновлення порушених державних інтересів у цій сфері сприятиме ефективному функціонуванню усієї бюджетної системи України.
Крім того, питання дотримання уповноваженими особами вимог законодавства під час витрачання коштів набувають особливої актуальності в умовах збройної агресії російської федерації.
Неналежне виконання зобов`язань за Договором, порушує інтереси держави та не відповідає інтересам, як Управління капітального будівництва Херсонської міської ради так і 
Херсонської міської ради Херсонської області та Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області.
Звернення прокурора до суду спрямовано на задоволення суспільної потреби у встановленні законності при вирішенні такого значимого питання як раціональне та максимально ефективне витрачення бюджетних коштів, що здійснюється з порушенням вимог чинного законодавства.
Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а правочини, що порушують інтереси держави та суспільства на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідають. 
Відповідно до ст. 10 Закону України “Про місцеве самоврядування в Україні”, сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Частиною 1 ст. 17 Закону України “Про місцеве самоврядування в України”, передбачено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.
Статтею 18-1 Закону України “Про місцеве самоврядування в Україні” встановлено, що орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.
У даному випадку, Херсонська міська рада виступає в якості суб`єкта владних повноважень, яка приймає участь у формуванні бюджету та забезпечує його виконання, а також зобов`язана забезпечити раціональне та максимально ефективне використання бюджетних коштів, приймає рішення про використання виділених коштів, контролює належне і своєчасне відшкодування шкоди, заподіяної державі. 
Враховуючи, що виконання договору здійснюється за рахунок коштів місцевого бюджету, порушення, допущені при його виконанні, призводять до порушення майнових прав територіальної громади Херсонської міської ради, Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області.
Відповідно до п.1.1 Положення про Управління капітального будівництва Херсонської міської ради, затвердженого рішенням міської ради №73 від 26.02.2021р., Управління капітального будівництва Херсонської міської ради є виконавчим органом, що створюється міською радою, підзвітне і підконтрольне міській раді, підпорядковане виконавчому комітету міської ради, органів ради, згідно з розподілом обов`язків або керуючому справами виконавчого комітету міської ради. 
Відповідно до п. 9.1. Положення, Управління капітального будівництва є бюджетною організацією зі статусом юридичної особи, розпоряджається коштами на фінансування капітальних вкладень, має рахунки в Управлінні Державної казначейської служби України м. Херсона, печатку із зображенням Державного Герба України і своїм найменуванням, штамп та інші атрибути, необхідні юридичній особі.
Згідно до п. 9.3. Положення, майно, що перебуває на балансі Управління капітального будівництва, є комунальною власністю Херсонської міської ради. 
Отже, Управління капітального будівництва Херсонської міської ради є виконавчим органом, що створюється міською радою, підзвітне і підконтрольне міській раді.
Відповідно до ст. 31 Закону України “Про місцеве самоврядування в Україні” до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать власні (самоврядні) повноваження щодо організації за рахунок власних коштів і на пайових засадах будівництва, ремонту об`єктів комунального господарства та соціальнокультурного призначення, жилих будинків, шляхів місцевого значення, а також капітального та поточного ремонту вулиць і доріг населених пунктів та інших доріг, які є складовими автомобільних доріг державного значення (як співфінансування на договірних засадах) (в даному випадку – закупівля генераторів за рахунок власних (бюджетних) коштів).
Відтак, у даному випадку, уповноваженим органом на захист інтересів держави у спірних правовідносинах є Управління капітального будівництва Херсонської міської ради, як замовник за договором, а також Херсонська міська рада, Херсонська міська військова адміністрації Херсонського району Херсонської області.
Варто зазначити, що дійсно інтереси держави повинні захищати насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, в тому числі шляхом оскарження незаконних судових рішень, а не прокурор. Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.
Проте, щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Згідно ч. 4, 7 ст. 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України “Про прокуратуру”, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Частина 4 статті 23 Закону України “Про прокуратуру” передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.
Такі правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.
Невід`ємною частину підстав для представництва прокурором інтересів держави, є нездійснення чи неналежне здійснення захисту порушених інтересів відповідним суб`єктом владних повноважень. При цьому “нездійснення або неналежне здійснення суб`єктом владних повноважень своїх функцій” обґрунтовується та доводиться прокурором у кожному конкретному випадку самостійно з огляду на конкретні обставини справи.
Прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює його неналежно (правова позиція Верховного Суду у справі № 927/246/18 від 06.02.2019).
У п. 77 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено висновок щодо застосування ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” у спірних правовідносинах, з якого вбачається, що бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. 
Верховний Суд у постанові від 16.04.2019 у справі № 910/3486/18 зазначив, що прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист своїх інтересів.
Норма ст. 23 Закону України “Про прокуратуру” вимагає від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень, а не встановлення причин нездійснення уповноваженими органами своїх функцій щодо захисту інтересів держави. 
Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду України від 21.03.2019 у справі № 912/898/18, проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.
Матеріали даної справи містять копію повідомлення Херсонської окружної прокуратури до Херсонської міської ради Херсонської області, Херсонської міської військової адміністрації, Управління капітального будівництва Херсонської міської ради від 16.12.2025р., де з посиланням на ч. 4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", повідомлено про те, що найближчим часом позовні заява буде скерована до Господарського суду Одеської області для розгляду по суті.
Отже, з матеріалів справи вбачається, що позивачі належним чином не здійснили захист інтересів територіальної громади в спірних правовідносинах, у зв`язку з чим у прокурора були обґрунтовані підстави для представництва в суді інтересів держави, у тому числі, в особі позивачів за цим позовом.
Суд вважає, що при поданні цього позову прокурор не замінює позивачів та не їх альтернативою, а виконує субсидіарну роль, аби інтереси держави, які в цьому випадку збігаються із публічним інтересом, не були незахищені. Участь прокурора в цій справі, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, є виправданою, не порушує справедливого балансу та зумовлена не тільки захистом державного, але й публічного інтересу, який полягає у захисті прав великої кількості громадян.
При цьому, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які належать до їх компетенції, а також захист прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який належить до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи.
З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку, що у даному випадку прокурор обґрунтовано звернувся із даним позовом в інтересах позивачів.

Предметом розгляду даного спору є стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст” пені у розмірі 560496,50 грн., у зв`язку з невиконанням зобов`язання за Договором від 30.04.2025 № 30/04.
Згідно ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України, Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно до п. 1 ст. 628 Цивільного Кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно вимог ст. 629 Цивільного Кодексу України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Як з`ясовано судом, 30.04.2025р. між Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Мегаплан Фаст» укладено Договір №30/04 про закупівлю робіт по об`єкту «Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту (протирадіаційного укриття) на території загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 41 Херсонської міської ради за адресою: м. Херсон, вул. Каштанова, 30», за ДК 021:2015: 45210000-2 - Будівництво будівель, згідно з розрахунками договірної ціни. Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання Підряднику, визначені кошторисною документацією.
Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.
Згідно до ч. 1 ст. 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.
Відповідно до ч. 2 ст. 849 Цивільного кодексу України, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків.
Як з`ясовано судом та не спростовано відповідачем жодними доказами, Товариством з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст” роботи, обумовлені Договором, що укладено з Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради, виконано не було та зворотнього відповідачем доведено суду не було. 
Як з`ясовано судом, враховуючи, що згідно з узгодженим графіком робіт на об`єкті Підрядник був зобов`язаний провести роботи на даному об`єкті до 31.08.2025р., але до виконання зобов`язання не приступив, що не спростовано останнім, Управлінням капітального будівництва Херсонської міської ради наказом від 10.07.2025 № 31 Договір від 30.04.2025р. № 30/04 було розірвано в односторонньому порядку, оскільки Підрядник за своєї вини не розпочав виконання робіт протягом 5 днів з дня, коли він повинен згідно з Договором розпочати їх виконання; допустив відставання темпів виконання робіт від передбачених графіком на 30 днів за відсутності порушень умов Договору Замовником.
Відповідно до ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.
Згідно до ч. 1., ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Приймаючи до уваги встановлення судом факту невиконання Товариством з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст” зобов`язань за Договором від 30.04.2025р. № 30/04, суд приходить до висновку щодо наявності правових підстав задля застосування до відповідача штрафних санкцій за невиконання зобов`язання по договору.
Відповідно до п.7.2 Договору, у разі невиконання або несвоєчасного виконання пункту 5.1 Договору, Підрядник сплачує Замовнику пеню в розмірі двох облікових ставок Національного банку України, що діяли період нарахування, від суми невиконаних зобов`язань за цим Договором, за кожний день прострочення, а у разі здійснення попередньої оплати Підрядник, крім сплати зазначених штрафних санкцій, повертає Замовнику кошти з урахуванням індексу інфляції.
Прокурором було заявлено до стягнення з відповідача пені у розмірі 560496,50 грн., яка нарахована за період з 01.06.2025р. по 10.07.2025р. на суму боргу 12805495,60 грн. та за період з 01.07.2025р. по 10.07.2025р. на суму боргу 14771961,40 грн. 
Суд, переривши розрахунок пені, вважає такі розрахунки вірними, а вимоги про стягнення – правомірними.
Відповідно до ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ст. 76 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Приписами ч. 1 ст. 79 Господарського процесуального Кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Згідно до ч. ч. 1, 2, 3 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Враховуючи усе вищевикладене, оцінюючи докази у справі в їх сукупності, законодавство, що регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог зі стягненням з відповідача на користь Управління капітального будівництва Херсонської міської ради у зв`язку з невиконанням зобов`язання за договором від 30.04.2025 № 30/04 пені у розмірі 560496,50 грн.
Відповідно до ст. 129 ГПК України, судові витрати у розмірі 6725,96 грн. покладаються на відповідача.
Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд
УХВАЛИВ:

1.Позовну заяву Херсонської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Херсонської міської ради Херсонської області, Херсонської міської військової адміністрації Херсонського району Херсонської області, Управління капітального будівництва Херсонської міської ради - задовольнити повністю.
2.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст” (73034, м.Херсон, Новомиколаївське шосе, 7А; ЄДРПОУ 45802133) на користь Управління капітального будівництва Херсонської міської ради (73025, м. Херсон, вул. Католицька, 38; ЄДРПОУ 05517216) пеню у розмірі 560496 (п`ятсот шістдесят тисяч чотириста дев`яносто шість) грн. 50 коп. у зв`язку з невиконанням зобов`язання за Договором від 30.04.2025р. №30/04.
3.Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Мегаплан Фаст” (73034, м.Херсон, Новомиколаївське шосе, 7А; ЄДРПОУ 45802133) на користь Херсонської обласної прокуратури (73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, 33; ЄДРПОУ 04851120) витрати по сплаті судового збору у розмірі 6725 (шість тисяч сімсот двадцять п`ять) грн. 96 коп. 

Повне рішення складено 18 травня 2026 р.
Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку ст.241 Господарського процесуального кодексу України і може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 20 днів з дня складання повного рішення.
Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Суддя Т.Г. Д`яченко