ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
03 червня 2026 року 
м. Київ 
справа № 308/12562/22
провадження № 61-15185св24
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
судді-доповідача - Ігнатенка В. М. 
суддів: Карпенко С. О., Мартєва С. Ю., Ситнік О. М., Фаловської І. М.,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу представника  ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року у складі колегії суддів: Кожух О. А., Мацунича М. В., Собослоя Г. Г.,
у справі за позовом  ОСОБА_3 до інтернет-видання Закарпатське TV, ОСОБА_1 про захист честі і гідності, ділової репутації, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням особистих немайнових прав,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
У вересні 2022 року  ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до інтернет-видання Закарпатське TV, ОСОБА_1 , в якому просив:
- визнати недостовірною, та такою, що порушує честь, гідність ОСОБА_3 інформацію, поширену в Інтернет-мережі за посиланням, вказаним у позові; 
- зобов`язати ОСОБА_1 видалити відповідні відомості за посиланням, зазначеним у позові; 
- зобов`язати ОСОБА_1 спростувати поширену недостовірну інформацію шляхом розміщення відео на веб-сайті інтернет-видання Закарпатське TV, зачитавши резолютивну частину рішення; 
- стягнути з відповідача на користь ОСОБА_3 200 000 грн у рахунок відшкодування моральної шкоди, завданої поширенням недостовірної інформації та приниженням ділової репутації.
Короткий зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 
від 24 травня 2023 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без розгляду.
Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що позивачем на виконання ухвали суду від 02 травня 2023 року не усунуто недоліки позовної заяви, а саме пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України, оскільки не вказано адресу інтернет-видання «Закарпатське TV», та даних щодо реєстрації останнього у встановленому законом порядку як засобу масової інформації.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якого діє адвокат Рутковський С. В., задоволено частково. 
Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 
від 24 травня 2023 року у частині залишення без розгляду позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 скасовано, а справу у цій частині направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 
від 24 травня 2023 року у частині залишення без розгляду позову ОСОБА_3 до інтернет-видання Закарпатське TV залишено без змін.
Постанова апеляційного суду мотивована тим, що у справі наявна відповідь Начальника Управління Державної міграційної служби у Вінницькій області на запит Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області щодо доступу до персональних даних з проханням надати відомості щодо місця проживання ОСОБА_1 , з якої вбачається, що остання проживає 
та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Як вбачається із протоколу судового засідання від 02 травня 2023 року, представником позивача та представником відповідача ставилось питання про вирішення позовних вимог до ОСОБА_1 .
Однак попри те, що позивачем зазначено двох відповідачів, та в ухвалі суду першої інстанції від 22 березня 2023 року вказано на необхідність усунення недоліків позовної заяви лише щодо інтернет-видання Закарпатське TV, судом першої інстанції, було помилково залишено без розгляду позовну заяву у цілому.
Отже, апеляційний суд дійшов висновку про те, що суд першої інстанції не прийняв до уваги наявність позовних вимог до іншого відповідача - 
ОСОБА_1 , унаслідок чого безпідставно залишив позов без розгляду в повному обсязі.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У листопаді 2024 року представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Закарпатського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року, просить скасувати оскаржувану постанову апеляційного суду у частині скасування ухвали суду першої інстанції про залишення без розгляду позову     ОСОБА_3 до ОСОБА_1 й залишити у силі у цій частині ухвалу суду першої інстанції. 
Отже, постанова апеляційного суду у частині залишення без змін ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 24 травня 2023 року про залишення без розгляду позову  ОСОБА_3 до інтернет-видання Закарпатське TV не оскаржено, тому у силу вимог статті 400 ЦПК України, постанова апеляційного суду у цій частині у касаційному порядку не переглядається. 
Рух справи в суді касаційної інстанції
Ухвалою Верховного Суду від 19 листопада 2024 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року, витребувано справу із суду першої інстанції.
У грудні 2024 року справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду від 01 травня 2026 року справу призначено до судового розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів. 
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Підставою касаційного оскарження постанови апеляційного суду заявник вказує на неврахування апеляційним судом висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26 вересня 2024 року у справі № 990/220/24 та постановах Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16, від 08 лютого 2024 року у справі № 480/8341/22.
Касаційна скарга мотивована тим, що апеляційний суд вийшов за межі повноважень та фактично перебрав на себе виключне право позивача визначати відповідачів та змінив сторін у справі, виключивши зі складу сторін інтернет-видання Закарпатське TV. 
Процесуальним законодавством передбачено залишення усієї позовної заяви без руху, а не її частини, у тому числі у частині вимог до одного з відповідачів. 
Таким чином, процесуальним наслідком невиконання позивачем вимог суду щодо усунення недоліків позовної заяви є залишення усієї позовної заяви без розгляду. 
Апеляційний суд порушив норми процесуального права та не вирішив питання зміни територіальної підсудності справи, оскільки єдиним відповідачем у цій справі зазначив ОСОБА_1 , яка має зареєстроване місце проживання 
у м. Вінниці. 
Позиція інших учасників справи
Відзив на касаційну скаргу не надійшов. 
Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.
Відповідно до статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої 
статті 411, частиною другою статті 414 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.
Вивчивши матеріали цивільної справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про задоволення касаційної скарги з таких підстав. 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Згідно із статтею 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
У частині першій статті 4 ЦПК України зазначено, що кожна особа має право у порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Статтею 10 ЦПК України визначено, що суд при розгляді справи керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
За приписами пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти.
Згідно з частиною першою статті 185 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху 
(частина друга статті 185 ЦПК України).
За приписами частини третьої статті 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк (пункт 8 
частини першої статті 257 ЦПК України). 
Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 02 травня 2023 року позов  ОСОБА_3 було залишено без руху, надавши строк для виправлення недоліків, вказаних у мотивувальній частині, тривалістю 10 днів з дня отримання даної ухвали.
Вказана ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що «ухвалою суду Ужгородського міськрайонного суду від 27 вересня 2022 року позов 
ОСОБА_3 було залишено без руху, оскільки позивачем не зазначено адресу відповідача - інтернет-видання Закарпатське TV та не надано даних щодо реєстрації такого в установленому законом порядку як засобу масової інформації. 21 жовтня 2022 року представником позивача, на виконання ухвали суду, подано позовну заяву в новій редакції. Ухвалою суду першої інстанції від 24 листопада 2022 року відкрито провадження у справі 
за позовом ОСОБА_3 . Разом тим, після відкриття провадження у справі суд першої інстанції дійшов висновку про те, що позовна заява не відповідає вимогам пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України, оскільки позивачем у ній не вказано адресу відповідача - інтернет-видання Закарпатське TV, не зазначено інформації щодо реєстрації такого відповідача в установленому законом порядку.
Вступна та резолютивна частини ухвали Ужгородського міськрайонного суду від 02 травня 2023 року були оголошені у підготовчому засіданні, яке відбулося 02 травня 2023 року та після оголошення відразу вручена представнику позивача адвокату Рутковському С. В.
Станом на 24 травня 2023 року вимоги ухвали суду першої інстанції 
від 02 травня 2023 року позивачем не виконано.
Отже, суд першої інстанціїдійшов висновку про залишення без розгляду позову  ОСОБА_3 , оскільки позивач на виконання ухвали суду першої від 02 травня 2023 року не усунув недоліки позовної заяви, а саме у порушення пункту 2 частини третьої статті 175 ЦПК України не вказав адресу інтернет-видання Закарпатське TV та даних щодо реєстрації останнього у встановленому законом порядку як засобу масової інформації.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд (частина перша, третя статті 13 ЦПК України).
Сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава 
(стаття 48 ЦПК України).
Суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача (стаття 51 ЦПК України). 
За статтею 51 ЦПК України з урахуванням принципу диспозитивності цивільного судочинства та принципу змагальності сторін на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. 
При цьому суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. 
У разі пред`явлення позову до частини відповідачів суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і стосовно тих відповідачів, які зазначені у ньому.
Таким чином, якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє в задоволенні позову.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-цзроблено висновок, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Водночас установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Аналіз вимог закону свідчить про те, що саме на позивача покладено обов`язок визначення належного складу сторін у спорі. 
Разом з тим апеляційний суд у порушення процесуального закону дійшов помилкового висновку про можливість залишення позову без розгляду лише у частині вимог до інтернет-видання Закарпатське TV, оскільки до виключних прав позивача віднесено визначення належного складу відповідачів, а суд позбавлений процесуальної можливості самостійно здійснювати заміну складу сторін у справі. 
Такі обставини свідчать про те, що суд апеляційної інстанції перебрав на себе право позивача визначати відповідачів та здійснювати заміну сторін у справі, виключивши зі складу сторін інтернет-видання Закарпатське TV.
Отже, апеляційним судом у порушення закону не враховано, що процесуальним законодавством передбачено залишення усієї позовної заяви без руху, а не відповідної її частини, у тому числі у частині вимог до одного із відповідачів. 
Верховний Суд звертає увагу на те, що згідно з законом, процесуальним наслідком невиконання позивачем вимог суду щодо усунення недоліків позовної заяви є залишення усієї позовної заяви без розгляду. 
Ураховуючи викладене, суд першої інстанції, встановивши, що позивачем не було в повному обсязі усунуто недоліки, оскільки подана позовна заява за змістом і формою не відповідала вимогам процесуального закону, дійшов законного та обґрунтованого висновку про наявність підстав для залишення її без розгляду відповідно до пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України, 
у тому числі у частині вимог до  ОСОБА_1 .
Разом з тим судом першої інстанції було роз`яснено, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (частина друга статті 257 ЦПК України). 
За таких обставин касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова апеляційного суду в частині скасування ухвали суду першої інстанції про залишення без розгляду позову ОСОБА_3 до ОСОБА_1 скасуванню, 
а ухвала суду першої інстанції у цій частині - залишенню в силі.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Згідно із пунктом 4 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині.
Суд касаційної інстанції скасовує постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишає в силі судове рішення суду першої інстанції у відповідній частині, якщо в передбачених статтею 400 цього Кодексу межах встановить, що судом апеляційної інстанції скасовано судове рішення, яке відповідає закону.
Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню, постанова апеляційного суду підлягає частковому скасуванню, а ухвала суду першої інстанції у відповідній частині - залишенню в силі.
Щодо розподілу судових витрат
Порядок розподілу судових витрат вирішується за правилами, встановленими у статтях 141, 142 ЦПК України.
У частинах першій, тринадцятій статті 141 ЦПК України визначено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про задоволення касаційної скарги та часткове скасування постанови апеляційного суду із залишенням у силі рішення суду першої інстанції, то відповідачу необхідно компенсувати судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору за подання касаційної скарги.
У суді касаційної інстанції позивач сплатив судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 605,60 грн.
Отже, з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню судовий збір 
у розмірі 605,60 грн.
Керуючись статтями 400, 409, 413, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу представника  ОСОБА_1 - ОСОБА_2  задовольнити.
Постанову Закарпатського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року в частині скасування ухвали суду першої інстанції про залишення без розгляду позову ОСОБА_3 до  ОСОБА_1 скасувати, ухвалу Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 24 травня 
2023 року у цій частині залишити в силі.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь  ОСОБА_1 605 (шістсот п`ять) грн 60 коп. судових витрат, понесених у суді касаційної інстанції.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач В. М. Ігнатенко
Судді С. О. Карпенко
С. Ю. Мартєв
О. М. Ситнік
І. М. Фаловська