Справа № 127/20028/26
Провадження № 3/127/4028/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2026 року	м. Вінниця	

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Іщук Т. П., розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли з Відділу поліції №2 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
ВСТАНОВИВ: 
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА №147721 від 01 червня 2026 року, 30 травня 2026 року близько 22.30 год за адресою: м.Вінниця, вул. С.Зулінського,57, кафе «Модрина», неповнолітній ОСОБА_1 порушив громадський порядок, а саме: висловлювався нецензурною лайкою, чіплявся до громадян, поводив себе зухвало та агресивно, чим вчинив дрібне хуліганство.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнав частково, повідомив, що вони з друзями в цей день святкували в кафе день народження. Хлопці з іншої компанії почали грубо та непристойно висловлюватися в сторону дівчат, які були в їхній компанії. Почалася бійка. Він не був присутній при цьому, стояв біля гойдалки, однак його зненацька вдарили в щелепу, він витягнув балончика та побачив, що до нього наближаються ще двоє осіб, тоді він і скористався ним.
Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали адміністративної справи, проаналізувавши докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку, що своїми діями ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, і повинен нести відповідальність, встановлену Законом.
Стаття 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Так, диспозицією ст. 173 КУпАП чітко передбачені кваліфікуючи ознаки дрібного хуліганства, а саме: 1) нецензурна лайка в громадських місцях; 2) образливе чіпляння до громадян; 3) інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
При цьому, дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Тобто, дрібне хуліганство відноситься до правопорушень, які посягають на суспільний порядок.
Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони хуліганства є мотив явної неповаги до суспільства. Домінування у свідомості винного такого внутрішнього спонукання і відсутність особистого мотиву посягання на потерпілого є головним критерієм відмежування хуліганства як злочину проти громадського порядку та моральності від злочинів проти особи.
У постанові від 19 квітня 2018 року (справа № 209/1242/13-к) Верховний Суд зазначив, що об`єктом злочину, передбаченого статтею 296 КК, є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза юридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у забезпеченні громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об`єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.
Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.
Аналогічний висновок зроблений Верховним Судом і в постанові від 19 квітня 2018 року (справа № 209/1242/13-к).
Хоча зазначені правові висновки стосуються і кримінальних проваджень, але суд вважає, що останні прийнятні при наданні правової оцінки правовідносин, що є предметом судового розгляду з огляду на відповідну оцінку таким правовідносинам Європейським судом з прав людини.
З матеріалів справи слідує, що хуліганські дії особи полягали в нецензурній лайці, чіпляння до громадян, зухвале та агресивне поводження.
На підтвердження зазначених обставин надані роздруківка з ІТС ІПНП щодо реєстрації поліцією рапорту з повідомленням про подію в журналі ЄО за №6598 від 30 травня 2026 року щодо бійки в кафе «Модрина», письмові пояснення ОСОБА_1 .
У постанові від 20 травня 2020 року (справа № 524/5741/16-а) Верховний Суд зауважив, що рапорт працівника поліції не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративних правопорушень. Аналогічний висновок ВС був зроблений у постанові від 12 липня 2023 року (справа 607/5610/23). Саме тому суд вважає, що рапорт має бути оцінений у сукупності з іншими доказами, наданими суду.
Як суд зазначив вище, ОСОБА_1 у судовому засіданні не заперечує, що 30 травня 2026 року він перебував в громадському місці (кафе), де вживав алкогольні напої. Не заперечує і обставини бійки та свою участь і поведінку при цьому. Тому суд, оцінивши надані докази в їх сукупності, в тому числі і пояснення особи в судовому засіданні, вважає, що дії ОСОБА_1 охоплюються складом правопорушення, передбаченого статтею 173 КпАП, за ознаками дрібного хуліганства.
Винність ОСОБА_1 підтверджується матеріалами справи, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення серії ВБА №147721 від 01 червня 2026 року, роздруківкою з ІТС ІПНП щодо реєстрації поліцією рапорту з повідомленням про подію в журналі ЄО за №6598 від 30 травня 2026 року щодо бійки в кафе «Модрина», його письмовими поясненнями, наявними в протоколі про адміністративне правопорушення, в яких він свою вину визнає та вказує, що більше таке не повториться, особистими поясненнями наданими в судовому засіданні.
При визначенні виду адміністративного стягнення, суд враховує обставини та характер скоєного правопорушення, які відображені в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, особу та ступінь вини ОСОБА_1 та враховує, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами. Зважаючи на вказані вище обставини справи, а також те, що ОСОБА_1 є неповнолітнім на момент вчинення, суд приходить до переконання в тому, що до ОСОБА_1 слід застосувати захід впливу у вигляді попередження.
Керуючись ст. 24-1, ст. 173, ст.283, 284, 287 КУпАП, суд 
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та застосувати до нього захід впливу у вигляді попередження.
Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Вінницького апеляційного суду.

Суддя: