Справа № 686/17329/26
Провадження № 1-кп/686/1999/26 

ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2026 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд 
Хмельницької області в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження кримінальне провадження №12026243460000202 на підставі обвинувального акта по обвинуваченню 
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Ганнопіль Славутського району Хмельницької області, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, із середньо-спеціальною освітою, не працюючої, має на утриманні малолітню дитину, раніше не судимої, -
за ч.1 ст.125 КК України, 
в с т а н о в и в :

ОСОБА_3 , 10.05.2026, близько 21 год 20 хв, перебуваючи в одній з кімнат будинку АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання шкідливих наслідків щодо спричинення шкоди здоров`ю малолітнього потерпілого та свідомо бажаючи їх настання, перебуваючи в положенні стоячи, при цьому тримаючи в руках гантелі, навпроти малолітнього сина ОСОБА_4 , який у цей час знаходився в положенні сидячи, умисно кинула лівою та правою рукою в область голови та коліна малолітнього потерпілого спортивні гантелі. За вказаних обставин ОСОБА_3 умисно спричинила малолітньому потерпілому ОСОБА_4 , який відповідно до ст. ст. 1, 3 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» є особою, яка постраждала від домашнього насильства, тілесні ушкодження у вигляді поверхневої рани м`яких тканин у лівій тім`яно-скроневій ділянці голови та крововиливу м`яких тканин по передньо-внутрішній поверхні лівого колінного суглоба (як кожне з них окремо, так і всі вони в сукупності), що відносяться до легких тілесних ушкоджень, які не спричинили короткочасного розладу здоров`я.
Прокурор звернувся до суду з клопотанням про розгляд обвинувального акта в спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні.
До обвинувального акта додана заява обвинуваченої ОСОБА_3 , яка написана в присутності захисника ОСОБА_5 , згідно якої вона, обвинувачена, беззаперечно визнає свою винуватість у вчиненні інкримінованого їй кримінального проступку, ознайомлена з обмеженням права на апеляційне оскарження, не оспорює встановлені досудовим розслідуванням обставини і згодна на розгляд обвинувального акта в спрощеному порядку без проведення судового розгляду в судовому засіданні, а також заява законного представника малолітнього потерпілого, ОСОБА_6 , яка ознайомлена з обмеженням права на апеляційне оскарження згідно с.2 ст.302 КПК України, про надання згоди на розгляд обвинувального акта у спрощеному провадженні.
На підставі статей 302, 381, 382 КПК України суд здійснює розгляд обвинувального акта в спрощеному провадженні без проведення судового розгляду в судовому засіданні за відсутності учасників судового провадження. Вирок суду за результатами спрощеного провадження ухвалюється в порядку, визначеному цим Кодексом, та повинен відповідати загальним вимогам до вироку суду. У вироку суду за результатами спрощеного провадження замість доказів на підтвердження встановлених судом обставин зазначаються встановлені органом досудового розслідування обставини, які не оспорюються учасниками судового провадження (ч.2 ст.382 КПК України).
Суд, вивчивши обвинувальний акт та додані до нього матеріали кримінального провадження, дійшов висновку про винуватість обвинуваченої ОСОБА_3 у спричиненні умисного легкого тілесного ушкодження та кваліфікує її дії за ч.1 ст.125 КК України.
Обираючи обвинуваченій міру покарання, суд враховує: ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії проступків; особу обвинуваченої, яка вперше притягується до кримінальної відповідальності, на обліку у психіатричному та наркологічному закладах не перебуває, не працює, характеризується позитивно.
Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченій, є її щире каяття.
Обставинами, що обтяжують покарання, є вчинення кримінального правопорушення щодо особи з якою винний перебуває у сімейних відносинах; вчинення кримінального правопорушення щодо малолітньої дитини.
За таких обставин по справі, суд приходить до висновку, що обвинуваченій доцільно призначити покарання у виді громадських робіт, в межах санкції ч.1 ст.125 КК України.
Дане покарання на переконання суду, є справедливим і достатнім для виправлення обвинуваченої, попередження вчинення нею нових кримінальних правопорушень та відповідатиме поняттю та меті покарання.
Окрім того, відповідно до частини першої статті 91-1 КК України в інтересах потерпілого від злочину, пов`язаного з домашнім насильством, одночасно з призначенням покарання, не пов`язаного з позбавленням волі, або звільненням з підстав, передбачених Кримінальним кодексом України, від кримінальної відповідальності чи покарання, суд може застосувати до особи, яка вчинила домашнє насильство, один або декілька обмежувальних заходів, відповідно до якого (яких) на засудженого можуть бути покладені такі обов`язки: 1) заборона перебувати в місці спільного проживання з особою, яка постраждала від домашнього насильства; 2) обмеження спілкування з дитиною у разі, якщо домашнє насильство вчинено стосовно дитини або у її присутності; 3) заборона наближатися на визначену відстань до місця, де особа, яка постраждала від домашнього насильства, може постійно чи тимчасово проживати, тимчасово чи систематично перебувати у зв`язку з роботою, навчанням, лікуванням чи з інших причин; 4) заборона листування, телефонних переговорів з особою, яка постраждала від домашнього насильства, інших контактів через засоби зв`язку чи електронних комунікацій особисто або через третіх осіб; 5) направлення для проходження програми для кривдників.
Такі заходи застосовуються до особи, яка на момент вчинення домашнього насильства досягла 18-річного віку на строк від одного до трьох місяців і за потреби можуть бути продовжені на визначений судом строк, але не більше як на 12 місяців.
Вирішуючи питання щодо необхідності застосування до обвинуваченої обмежувальних заходів, суд враховує, що захист від домашнього насильства є надзвичайно важливим, соціально значущим і актуальним завданням, вирішення якого носить важливий характер, оскільки домашнє насильство починається з «незначних дрібниць», а потерпілим від нього здебільшого стають жінки та діти.
У свою чергу, програма для кривдника - комплекс заходів, що формується на основі результатів оцінки ризиків та спрямований на зміну насильницької поведінки кривдника, формування у нього нової, неагресивної психологічної моделі поведінки у приватних стосунках, відповідального ставлення до своїх вчинків та їх наслідків, у тому числі до виховання дітей, на викорінення дискримінаційних уявлень про соціальні ролі та обов`язки жінок і чоловіків (стаття 1 Закону України "Про запобігання та протидії домашньому насильству").
Метою корекційної програми є допомога особі, яка вчинила насильство, в осмисленні власної насильницької поведінки, усвідомленні її витоків, проявів, наслідків для особистого життя та життя оточуючих, налагодженні гармонійного життя з родиною та в суспільстві, а також в усвідомленні того, що домашнє насильство - це порушення прав людини, яке карається відповідно до чинного законодавства.
Завданнями програми є: сприяння зміні насильницької поведінки кривдника; сприяння засвоєнню кривдником моделі сімейного життя на засадах гендерної рівності, взаєморозуміння, взаємоповаги і дотримання прав усіх членів родини, формування у кривдника конструктивної моделі поведінки у приватних стосунках; сприяння оволодінню кривдником знаннями про основні норми законодавства в сфері запобігання та протидії домашньому насильству та/або насильству за ознакою статі, а також про види відповідальності за його вчинення; формування у кривдника відповідального ставлення до власної поведінки та її наслідків для себе та оточуючих; сприяння розвитку у кривдника емоційного інтелекту та самосвідомості; розвиток навичок кривдника до конструктивного безконфліктного спілкування, ефективної та ненасильницької комунікації; розвиток здатності кривдника виявляти, аналізувати та усвідомлювати свої негативні думки, когнітивні фільтри, помилки, емоції, керувати ними, розуміти їх наслідки.
З урахуванням наведеного, суд вважає, що застосування обмежувального заходу у виді направлення для проходження програми для кривдників щодо ОСОБА_3 строком на 3 місяці, є доречним та необхідним.
Долю речового доказу суд вирішує у відповідності до ст.100 КПК України, скасовує накладений арешт. 
Цивільний позов не заявлений. Процесуальні витрати у справі відсутні.
Прокурором подано суду матеріали досудового розслідування №12026243460000202 від 11 травня 2026 року щодо ОСОБА_3 , які зібрані відповідно до вимог КПК України, та підлягають зберіганню разом зі справою.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 368, 370, 374, 376, 381, 382 КПК України, суд
у х в а л и в :

ОСОБА_3 визнати винуватою у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, та призначити їй покарання у виді 60 ( шістдесят) годин громадських робіт.
Відповідно до п. 5 ст. 91-1 КК України застосувати до ОСОБА_3 обмежувальний захід у вигляді направлення для проходження програми для кривдників строком на 3 місяці.
Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 20.05.2026 на гантель зеленого кольору із написом «2 kg», скасувати.
Речовий доказ: гантель зеленого кольору із написом «2 kg» - знищити.
Вирок за результатами розгляду обвинувального акта щодо вчинення кримінального проступку може бути оскаржений в апеляційному порядку до Хмельницького апеляційного суду через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення з урахуванням особливостей, передбачених статтею 394 КПК України.
Відповідно до ч.1 ст.394 КПК України вирок суду першої інстанції, ухвалений за результатами спрощеного провадження в порядку, передбаченому ст. ст. 381, 382 цього Кодексу, не може бути оскаржений в апеляційному порядку з підстав розгляду провадження за відсутності учасників судового провадження, недослідження доказів у судовому засіданні або з метою оспорити встановлені досудовим розслідуванням обставини.
Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Відповідно до ч.4 ст.382 КПК України копію вироку не пізніше дня, наступного за днем його ухвалення, надіслати учасникам судового провадження.

Суддя: