ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и
07 травня 2026 року 	м. Ужгород	№ 640/3668/21 	
Закарпатський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Луцовича М.М., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Національної енергетичної компанії «Укренерго» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, код ЄДРПОУ 00100227) до Державної аудиторської служби України (04070, Україна, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, код ЄДРПОУ 40165856), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача - Корпорація виробничих та комерційних підприємств «Союз» (65044, Одеська обл., м. Одеса, пр. Шевченка, буд. 1, код ЄДРПОУ 21004686), про визнання протиправним та скасування висновку, - 

В С Т А Н О В И В:

Національна енергетична компанія «Укренерго» звернулася до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України, в якому просить: визнати протиправним та скасувати висновок Державної аудиторської служби України про наявність ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель від 04.02.2021 р., процедури закупівлі UA-2020-10-09-006565-а, яка проводилась Національною акціонерною компанією «Укренерго».
Заявлені позовні вимоги позивач обґрунтував тим, що Державною аудиторською службою України було здійснено моніторинг процедури закупівлі, за результатами якого складено висновок, оприлюднений у електронній системі закупівель 04.02.2021 року (моніторинг процедури закупівлі UA-2020-10-09-006565-а). Позивач вважає, що висновок органу державного фінансового контролю про результати моніторингу закупівель не відповідає критеріям обґрунтованості, своєчасності та розсудливості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, та з порушенням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів НЕК «Укренерго», а також суспільних інтересів, і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення. Щодо висновків відповідача про порушення позивачем п.2 ч. 1 ст.31 ЗУ «Про публічні закупівлі» та не відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі Корпорація «Союз», ТОВ «Укрмонтаженерго» та ТОВ «КЕБК», позивач вказує, що тендерні пропозиції учасників процедури закупівлі «Корпорація «Союз», ТОВ «Укрмонтаженерго» та ТОВ «КЕБК» в повній мірі відповідали умовам технічної специфікації та іншим вимогам тендерної документації, а тому у позивача були відсутні підстави для відхилення тендерних пропозицій даних учасників процедури закупівлі. Щодо висновків відповідача про порушення позивачем п. 4 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: Договір відрізняється від змісту тендерної пропозиції, то позивач вказав, що виключення частини речення з пункту договору жодним чином не впливає на його істотні умови та є формальним. За наведених обставин, просив задовольнити у повному обсязі заявлені позовні вимоги.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 17.02.2021 прийнято адміністративну справу до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Відповідачем було подано відзив на позовну заяву, відповідно до якого щодо позовних вимог заперечив у повному обсязі. Зазначив, що учасники торгів ТОВ «Укрмонтаженерго», Корпорації «Союз» та ТОВ «КЕБК» не виконали встановлених вимог позивача у пункті 1 розділу І додатку 3 Тендерної документації, а тому такі тендерні пропозиції не відповідали вимогам Тендерної документації. Проте позивач, незважаючи на такі обставини, не відхилив зазначені тендерні пропозиції, допустивши їх до аукціону. Також вказав, що позивач при підписанні Договору за результатами проведеної закупівлі UA-2020-10-09-006565-а не дотримався положень частин четвертої статті 41 Закону № 922. За наведених обставин, відповідач правомірно зобов`язав позивача усунути виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, зазначивши способи усунення таких порушень, або ж у разі неможливості надати інформацію через електронну систему закупівель про причини неможливості усунення виявлених порушень, які зафіксовані у Висновку від 04.02.2021 № 113.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23.03.2021 залучено Корпорацію виробничих та комерційних підприємств «Союз» до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача. 
Позивач подав до суду відповідь на відзив, згідно якої щодо доводів відповідача заперечив у повному обсязі та наполягав, що учасниками закупівлі було виконано всі вимоги Тендерної документації, та їх пропозиції в повному обсязі відповідали вимогам Тендерної документації. 
Представником третьої особи було подано пояснення, в яких просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі з підстав неправомірності висновку відповідача. Вказав, що ДАСУ дуже формально та упереджено підійшла до аналізу наданих Корпорацією «Союз» документів у складі її тендерної пропозиції щодо засвідчення співпраці ТОВ «Сіменс Енергетика» з заводами-виробниками компанії SIEMENS Energy AG та ДП «Сіменс Україна» з заводом-виробником компанії SIEMENS Sanayi ve Ticaret A.S. (Туреччина), а саме: гарантійних листів ТОВ «Сіменс Енергетика» та ДП «Сіменс Україна». Вважає, що ДАСУ було суттєво порушено принцип співмірності виявлених невідповідностей та застосованих заходів у вигляді розірвання Договору. Зазначив, що у відповідності до умов Договору Замовником було перераховано Корпорації «Союз» авансові платежі. Корпорація «Союз», враховуючи короткостроковий термін виконання Договору, вже перерахувала зазначені грошові кошти залученим субпідрядникам та виробникам устаткування, які, в свою чергу, вже розпочали процес виробництва устаткування, яке передбачене саме цим Договором. Розірвання Договору з підстав, зазначених ДАСУ у своєму висновку, законодавство також не містить.
Законом України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13.12.2022 №2825-IX (далі Закон №2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві. 
На підставі пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2825-IX (в редакції Закону №3863-ІХ) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399.
За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа №640/3668/21 передана на розгляд та вирішення Закарпатському окружному адміністративному суду. 
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського окружного адміністративного суду таку передано для розгляду судді Луцовичу М.М..
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 10 березня 2025 року прийнято до свого провадження адміністративну справу №640/3668/21. 
Відповідно до положень ч.5 ст.262, ч.1 ст.263 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) за наявними у справі матеріалами.
Суд зазначає, що судове рішення у справі, постановлене у письмовому провадженні, складено у повному обсязі відповідно до ч.4 ст.243 КАС України, з врахуванням положень ст.263 КАС України.
Згідно з ч.5 ст.250 КАС України датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Розглянувши подані сторонами документи та матеріали справи, всебічно та повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до наказу Державної аудиторської служби України від 13.01.2021 № 9 «Про початок моніторингу процедур закупівель», розпочато проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-09-006565-а.
Державною аудиторською службою України за наслідками проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-09-006565-а складено висновок №113 від 04.02.2021 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-10-09-006565-а.
Відповідно до вказаного висновку моніторингом встановлено, що відповідно до пункту 1 розділу І додатку 3 тендерної документації учасник для підтвердження технічних та якісних характеристик предмета закупівлі при подачі тендерної пропозиції повинен надати документальне підтвердження можливості постачання основного силового устаткування (пункти 1-16 Таблиці 1 розділу II тендерної документації) та гарантій експлуатації, а саме: в сканованому вигляді копії листів від заводів-виробників, скріплених підписом уповноваженої особи та печаткою заводу-виробника (або їх офіційних представників на території України), з підтвердженням, зокрема гарантійних зобов`язань щодо постачання устаткування не пізніше 30.08.2021. Примітка: для підтвердження представництва в Україні додатково необхідно надати документацію, що засвідчує співпрацю (копію дилерського договору, сертифікат, лист виробника тощо). Учасники процедури закупівлі Корпорація «Союз», ТОВ «КЕБК» та ТОВ «Укрмонтаженерго» у своїх тендерних пропозиціях надали гарантійний лист компанії ТОВ «Сіменс Енергетика» щодо постачання обладнання компанії SIEMENS Energy AG (виробничі бази розташовані, зокрема в Німеччині та Італії), зазначеного у пунктах 1, 13 та 16 Таблиці 1 Розділу II додатку 3 тендерної документації, рішення компанії SIEMENS GAS AND POWER HOLDING B.V. (Нідерланди) про створення ТОВ «Сіменс Газ і Енергетика» та про перейменування ТОВ «Сіменс Газ і Енергетика» на ТОВ «Сіменс Енергетика». Також учасник процедури закупівлі Корпорація «Союз» у своїй тендерній пропозиції надав гарантійний лист ДП «Сіменс Україна» (засновник - Сіменс Акцієнгезельшафт Остеррайх, країна резиденства - Австрія) щодо постачання обладнання компанії SIEMENS Sanayi ve Ticaret A.S. (Туреччина), зазначеного у пункті 3 Таблиці 1 розділу II додатку 3 тендерної документації, сертифікат IQNet, сертифікати системи управління, референс-листи, листи-відгуки. Крім того, учасник процедури закупівлі ТОВ «КЕБК» у своїй тендерній пропозиції надав гарантійні листи ТОВ «НПП Енергостатус», ТОВ «С-Інжиніринг» та ТОВ «Дженерал енерджі компані» щодо постачання обладнання, відповідно ТОВ «Запоріженергокомплект», компанії Siemens AG (Туреччина), та компанії АВВ, зазначеного у пунктах 2, 3 та 15 Таблиці 1 розділу II додатку 3 тендерної документації. Проте, учасники процедури закупівлі Корпорація «Союз», ТОВ «Укрмонтаженерго» та ТОВ «КЕБК» у своїх тендерних пропозиціях не надали для підтвердження представництва додатково документацію, що засвідчує співпрацю ТОВ «Сіменс Енергетика» з заводами-виробниками компанії SIEMENS Energy AG (виробничі бази розташовані, зокрема в Німеччині та Італії). Поряд з цим, учасник процедури закупівлі Корпорація «Союз» не надав для підтвердження представництва додатково документацію, що засвідчує співпрацю ДП «Сіменс Україна» з заводом-виробником компанії SIEMENS Sanayi ve Ticaret A.S. (Tyреччина), учасник процедури закупівлі ТОВ «КЕБК» – ТОВ «НПП Енергостатус» 3 заводом-виробником ТОВ «Запоріженергокомплект», ТОВ «С-Інжиніринг» з заводом-виробником компанії Siemens AG (Туреччина), ТОВ «Дженерал енерджі компані» з заводом-виробником компанії АВВ (копію дилерського договору, сертифікат, лист виробника тощо). Разом з цим, у вказаних гарантійних листах ТОВ «НПП Енергостатус» та ТОВ «С-Інжиніринг» зазначені гарантійні зобов`язання щодо постачання обладнання у термін 210 календарних днів від підписання договору на поставку обладнання. Наведена інформація не відповідає пункту 1 розділу І додатку 3 тендерної документації. Враховуючи вищевикладене, на порушення вимог абзацу другого пункту 2 частини першої статті 31 Закону Замовник не відхилив тендерні пропозиції учасників процедури закупівлі Корпорація «Союз», ТОВ «Укрмонтаженерго» та ТОВ «КЕБК» як таких, що не відповідають іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Відповідно до пункту 3 частини другої статті 32 Закону тендер відміняється у раз відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з Законом. Також за результатами моніторингу установлено, що на порушення вимог пункту 4 статті 41 Закону Договір відрізняється від змісту тендерної пропозиції, зокрема від змісту погодженого учасником процедури закупівлі Корпорацією «Союз» проєкту договору, викладеного в додатку 4 до тендерної документації, а саме: в абзаці шостому пункту 9.4 Договору виключено текст такого змісту «витрати, пов`язані з придбанням Підрядником устаткування, забезпечення яким для виконання робіт він здійснював (відпускна ціна, накладні тощо), а також».
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись з висновком, який викладений в результаті проведення моніторингу та вважаючи його незаконним, необґрунтованим та таким, що не відповідає дійсності, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Державна аудиторська служба України, відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939-ХІІ), здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому статтею 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі».
Згідно зі ст.2 Закону №2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є, зокрема, здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII (далі - Закон України «Про публічні закупівлі» або Закон №922-VIII), пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторинг процедури закупівлі - це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону №922-VIII, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Відповідно до частини 6 статті 8 Закону №922-VIII, за результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Положеннями частини 10 статті 8 Закону №922-VIII встановлено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
В розумінні пунктів 8, 30 частини першої статті 1 Закону №922-VIII, тендерна пропозиція - це пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації. Забезпечення тендерної пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасника перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія.
Згідно ч.1, ч.2 ст.22 Закону №922-VIII, тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
У тендерній документації зазначаються такі відомості:
1) інструкція з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону;
3) інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону;
4) інформація про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби);
5) кількість товару та місце його поставки;
6) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
7) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
8) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
9) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота). Замовник може передбачити можливість укладення одного договору про закупівлю з одним і тим самим учасником у разі визначення його переможцем за кількома лотами;
10) перелік критеріїв оцінки та методика оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги кожного критерію. У разі застосування критерію оцінки вартість життєвого циклу, методика оцінки тендерних пропозицій повинна містити опис усіх складових вартісних елементів та перелік документів і інформації, які повинні надати учасники для підтвердження вартості складових елементів життєвого циклу. Замовник у разі необхідності дисконтування витрат життєвого циклу майбутніх періодів може використовувати поточну облікову ставку Національного банку України. Вартість життєвого циклу може рахуватися як сума всіх витрат життєвого циклу або сума всіх витрат життєвого циклу, поділена на розрахункову одиницю експлуатації предмета закупівлі;
11) строк дії тендерної пропозиції, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
12) валюта, у якій повинна бути зазначена ціна тендерної пропозиції;
13) мова (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
14) кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
15) розмір та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
16) розмір, вид, строк та умови надання, повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає таке забезпечення надати);
17) прізвище, ім`я та по батькові, посада та електронна адреса однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
18) вимога про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт чи послуг як субпідрядника/співвиконавця в обсязі не менше 20 відсотків від вартості договору про закупівлю - у разі закупівлі робіт або послуг;
19) опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій. Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Згідно з ч.3 ст.22 Закону № 922-VIII тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
З матеріалів справи вбачається, що під час здійснення моніторингу закупівлі UA-2020-10-09-006565-а Держаудитслужба виявила порушення позивачем положень статті 31 Закону № 922, яке полягає в тому, що позивач як замовник закупівлі UA-2020- 10-09-006565-а не відхилив тендерних пропозицій ТОВ «Укрмонтаженерго», Корпорації «Союз» та ТОВ «КЕБК» як таких, що не відповідають іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, допустивши такі пропозиції до оцінки. 
Як встановив суд, за результатами моніторингу Держаудитслужба встановила, що Тендерна документація позивача містить вимоги, які викладені у пункті 1 розділу І додатку 3, а саме: позивач встановив вимогу, що учасник повинен надати для підтвердження технічних та якісних характеристик предмета закупівлі при подачі тендерної пропозиції документальне підтвердження можливості постачання основного силового устаткування (пункти 1-16 Таблиці 1 Розділу II цього Опису) та гарантій експлуатації, а саме: в сканованому вигляді копії листів від заводів-виробників, скріплених підписом уповноваженої особи та печаткою заводу-виробника (або їх офіційних представників на території України), з підтвердженням гарантійних зобов`язань щодо постачання устаткування не пізніше 30.08.2021, гарантії не менше 60 місяців на змонтоване устаткування та гарантійного терміну його експлуатації не менше 30 років. НЕК «Укренерго» залишає за собою право звернутися до вказаних Учасником підприємств, установ, організацій за підтвердженням наданої ним інформації. У примітці цього ж додатку позивач зазначив: «для підтвердження представництва в Україні додатково необхідно надати документацію, що засвідчує співпрацю (копію дилерського договору, сертифікат, лист виробника тощо).». 
Тобто позивач як замовник закупівлі встановив вимогу для всіх учасників торгів про потребу у наданні у складі своїх тендерних пропозицій документального підтвердження представництва в Україні, що засвідчує співпрацю (копію дилерського договору, сертифікат, лист виробника тощо). 
Водночас у пункті 1 «Зміст і спосіб подання тендерної пропозиції» розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» Тендерної документації позивач зазначив: «Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм... та завантаження з нижченаведених файлів, які надаються в сканованому вигляді в форматі Portable Document Format (PDF)...: 3) Документи, які підтверджують відповідність пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмету закупівлі, викладеним в Додатку 3 до цієї тендерної документації.». 
Отже, наявність таких фактичних обставин справи підтверджує те, що позивач як замовник закупівлі UA-2020-10-09-006565-а встановив обов`язкову вимогу для учасників торгів щодо надання документів, які підтверджують відповідність пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмету закупівлі, викладеним в додатку 3 до цієї тендерної документації, що полягає, зокрема, у наданні документального підтвердження представництва в Україні, що засвідчує співпрацю (копію Дилерського договору, сертифікат, лист виробника тощо). 
Під час моніторингу закупівлі UA-2020-10-09-006565-а за результатами аналізу тендерних пропозицій учасників торгів ТОВ «Укрмонтаженерго», Корпорації «Союз» та ТОВ «КЕБК», відповідачем встановлено, що такі учасники у складі своїх тендерних пропозицій надали гарантійні листи ТОВ «Сіменс Енергетика» щодо постачання обладнання компанії SIEMENS Energy AG (виробничі бази розташовані, зокрема в Німеччині та Італії), визначених у пунктах 1,13, та 16 таблиці 1 розділу II додатку 3 до Тендерної документації, рішення компанії SIEMENS GAS AND POWER HOLDING B.V. (Нідерланди) про створення ТОВ «Сіменс Газ і Енергетика» та про перейменування ТОВ «Сіменс Газ і Енергетика» на ТОВ «Сіменс Енергетика». 
Окрім цього, учасник торгів Корпорація «Союз» у складі своєї тендерної пропозиції надав гарантійний лист ДП «Сіменс Україна», засновником якої є Сіменс Акцієнгезельшафт Остеррайх, країна резиденства - Австрія, щодо постачання обладнання компанії SIEMENS Sanayi ve Ticaret A.S. (Туреччина). 
Своєю чергою, учасник торгів ТОВ «КЕБК» у своїй тендерній документації надав гарантійні листи ТОВ «НПП Енергостатус», ТОВ «С-Інжиніринг» та ТОВ «Дженерал енерджі компані» щодо постачання обладнання відповідно до ТОВ «Запоріженергокомплект», компанії SIEMENS AG (Туреччина) та компанія АВВ, зазначеного у пунктах 2, 3 та 15 таблиці 1 розділу II додатку 3 Тендерної документації. 
Відповідачем зазначено у Висновку від 04.02.2021 № 113, що учасники торгів Корпорація «Союз», ТОВ «Укрмонтаженерго» та ТОВ «КЕБК» у складі своїх тендерних пропозицій не надали для підтвердження представництва додаткового документального підтвердження, що засвідчує співпрацю ТОВ «Сіменс Енергетика» із заводами-виробниками компанії SIEMENS Energy AG (виробничі бази розташовані, зокрема, в Німеччині та Італії). Поряд з цим Корпорація «Союз» не надала для підтвердження представництва додатково документацію, що підтверджує співпрацю ДП «Сіменс Україна» із заводом-виробником компанії SIEMENS Sanayi ve Ticaret A.S. (Туреччина), а учасник торгів ТОВ «КЕБК» не надав підтвердження про співпрацю ТОВ «НПП Енергостатус» із заводом-виробником ТОВ «Запоріженергокомплект», про співпрацю ТОВ «С-Інжиніринг» із заводом-виробником компанії SIEMENS AG (Туреччина) та про співпрацю ТОВ «Дженерал енерджі компані» із заводом-виробником АBB (копію дилерського договору, сертифікат, лист виробника тощо). З викладеного випливає, що учасники торгів ТОВ «Укрмонтаженерго», Корпорації «Союз» та ТОВ «КЕБК» не виконали встановлених вимог позивача у пункті 1 розділу І додатку 3 Тендерної документації, а тому такі тендерні пропозиції не відповідали вимогам Тендерної документації. Проте позивач, незважаючи на такі обставини, не відхилив зазначені тендерні пропозиції, допустивши їх до аукціону. 
У позовній заяві на обґрунтування правомірності своїх дій позивач робить посилання на положення статей 16 та 17 Закону № 922, а також на положення абзацу 5 частини п`ятнадцятої статті 29 Закону № 922, зазначивши те, що позивач як замовник закупівлі, керуючись зазначеними нормами права звернувся до ТОВ «С-Інжиніринг» та ТОВ «Запоріженергокомплект», на що отримав відповідь та копії сертифікатів, а щодо взаємозв`язку ТОВ «Сіменс Енергетика» із заводами-виробниками SIEMENS Energy AG (виробничі бази розташовані, зокрема в Німеччині та Італії) інформація є публічною, а отже, не потребує додаткового підтвердження. 
Надаючи оцінку таким доводам позивача, суд зазначає, що такі доводи не спростовують виявленого відповідачем порушення. 
При цьому посилання на положення статей 16 та 17 Закону № 922 з боку позивача є недоречним, оскільки, стаття 16 Закону № 922 передбачає визначення кваліфікаційних критерії до учасників торгів, при цьому технічні та якісні характеристики предмета закупівлі не відносяться до кваліфікаційних критерії, а стаття 17 Закону № 922 передбачає підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі, де частина третя згаданої норми права визначає документальне підтвердження саме відсутності підстав для відмови в участі у процедурі закупівлі, але аж ніяк отримання інформації щодо технічних та якісних характеристик предмета закупівлі. 
Щодо посилань позивача на положення частини п`ятнадцятої статті 29 Закону № 922, то суд зауважує, що частина п`ятнадцята статті 29 Закону № 922 визначає, що замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. Зважаючи на зміст зазначеної норми права, випливає, що законодавець надав можливість звернутися, зокрема до підприємств, установ та організацій, замовникам публічних закупівель з метою підтвердження інформації, яка надана учасниками торгів, а не з метою отримання такої інформації, у випадку не надання її учасниками торгів. 
Як випливає з фактичних обставин справи, про що вже також зазначалося, що учасники торгів ТОВ «Укрмонтаженерго», Корпорації «Союз» та ТОВ «КЕБК» не виконали встановлених вимог позивача у пункті 1 розділу І додатку 3 Тендерної документації, позаяк у складі своїх тендерних пропозицій не надали документального підтвердження постачальників із заводами-виробниками. 
Водночас суд погоджується з доводами відповідача, що позивач, не відхиляючи такі тендерні пропозиції, самостійно звертається до заводів-виробників про отримання згаданого документального підтвердження, яке учасники торгів не надали. 
Суд відхиляє доводи позивача про те, що відсутність оскарження учасниками публічної закупівлі процедури закупівлі до уповноважених органів Антимонопольного комітету України свідчить про відсутність порушень учасників даної процедури закупівлі, оскільки звернення до органу оскарження процедури закупівлі є виключно правом суб`єкта оскарження, а не обов`язком, а тому не може свідчити про правомірність дій замовника та спростовувати виявлені порушення законодавства у сфері закупівель під час моніторингу закупівель, які проводяться органом державного фінансового контролю. 
Окрім зазначеного, відповідач під час аналізу тендерних пропозицій учасників торгів, зокрема ТОВ «КЕБК», виявив, що у гарантійних листах ТОВ «НПП Енергостатус» та ТОВ «С-Інжиніринг» зазначено гарантійні зобов`язання щодо постачання обладнання у термін 210 календарних днів від підписання договору на поставку обладнання. Водночас позивач у пункті 1 розділу І додатку 3 Тендерної документації зазначив про те, що таке гарантійне зобов`язання щодо постачання устаткування має бути не пізніше 30.08.2021. 3 викладеного випливає, що гарантій зобов`язання щодо постачання обладнання, які надають ТОВ «НПП Енергостатус» та ТОВ «С-Інжиніринг» є меншими (7 місяців) ніж гарантійне зобов`язання щодо постачання обладнання, яке встановив позивач, а тому така обставина свідчить про те, що учасник торгів ТОВ «КЕБК» не виконав вимог позивача як замовника, що встановлені у пункті 1 розділу І додатку 3 Тендерної документації. 
Отже, з огляду на викладене, випливає, що виявлене порушення вимог статті 31 Закону № 922, яке зафіксовано в оскаржуваному висновку від 04.02.2021 № 113, Держаудитслужба виявила правомірно та такі не спростовані позивачем у ході розгляду справи.
Положеннями статті 41 Закону № 922-VIII визначені основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього.
Так, відповідно до ч.1 вказаної статті договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Частиною 4 статті 41 Закону № 922-VIII передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
При цьому, пунктом 2 частини 1 статті 43 Закону № 922-VIII визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону.
Як зазначено в оскарженому висновку, в ході моніторингу процедури закупівлі встановлено, що договір відрізняється від змісту тендерної пропозиції, а саме: проєкт Договору від 05.01.2021 № 01-097741-20, який викладений у додатку 4 до Тендерної документації, містив абзац шостий пункту 9.4 «... витрати, пов`язані з придбанням Підрядником устаткування, забезпечення яким для виконання робіт він здійснював (відпускна ціна, накладні тощо), а також ...», проте такий абзац у Договорі виключено. 
Наявність такої обставини свідчить про те, що позивач при підписанні Договору за результатами проведеної закупівлі UA-2020-10-09-006565-а не дотримався положень частин четвертої статті 41 Закону № 922.
Твердження контролюючого органу підтверджуються матеріалами справи. Укладений договір має відповідати змісту тендерної пропозиції учасника - переможця процедури закупівлі.
Таким чином, судом встановлено, що відповідач в оскарженому висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 04.02.2021 №113 дійшов вірних висновків про наявність порушень вимог абзацу 2 пункту 2 частини 1 статті 31, частини 4 статті 41 Закону № 922-VIII і позивачем такі висновки спростовано не було.
Щодо зобов`язання відповідачем замовника тендерної закупівлі здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.
За положеннями пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Пунктом 7 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Згідно пунктів 7, 10 та 13 ст. 10 Закону №2939-ХІІ, органу державного фінансового контролю надано право пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку.
Частиною 2 статті 15 Закону №2939-ХІІ обумовлено, що законні вимоги службових осіб органу державного фінансового контролю є обов`язковими для виконання службовими особами об`єктів, що контролюються.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства про закупівлі та у разі виявлення порушень законодавства пред`являти обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.
Отже, у відповідача наявне право заявляти вимогу про усунення порушень, виявлених у ході перевірки підконтрольних установ, яка обов`язкова до виконання в частині усунення допущених порушень законодавства, в тому числі і вимогу щодо розірвання укладених внаслідок публічних торгів договорів.
Відповідно до статті 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Водночас, основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього встановлені статтею 41 Закону №922-VIIІ, відповідно до частини 1 якої договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Забороняється укладення договорів про закупівлю, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом (ч.3 ст. 41 Закону №922-VIIІ).
Таким чином, обов`язковою умовою укладення договору про закупівлі є проведення процедури закупівлі, в порядку визначному Закону України «Про публічні закупівлі» та визначення її переможця.
Враховуючи, що в ході судового розгляду було підтверджено правомірність висновків контролюючого органу про невідхилення замовником тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі як таких, що не відповідають іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а також укладення договору від 05.01.2021 № 01-097741-20 з порушеннями вимог частини 4 статті 41 Закону№922-VIIІ, суд дійшов висновків, що в спірному випадку зобов`язання позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, є пропорційним заходом. 
Окрім того, Верховний Суд у постанові від 22 лютого 2024 року у справі № 160/18075/22 наголошує, що проведення публічних закупівель, в першу чергу, направлене на забезпечення потреб держави, територіальних громад або об`єднаних територіальних громад. Отже, укладаючи договір за результатами проведення публічної закупівлі, держава фактично має право контролю за проведенням закупівлі, враховуючи і етап укладення та виконання договору.
Відповідно до приписів Закону №2939-XII вказаний контроль держава здійснює через органи державного фінансового контролю шляхом проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Пунктами 7, 8, 10 Закону №2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю:
- пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства;
- порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства;
- у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів;
- звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що орган фінансового контролю має право як і висувати замовникам обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення порушень шляхом припинення зобов`язань за укладеним договором, так і право на ініціювання питання про визнання договору недійсним. У свою чергу, статтею 43 Закону №922 регламентовано вичерпний перелік підстав для автоматичного визнання договору закупівлі нікчемним. Також орган фінансового контролю має право звертатися до суду лише у визначених випадках: у разі невиконання підконтрольною установою висунутих вимог, або у випадку не здійснення повернення коштів у дохід держави.
Отже, чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Окрім того, враховуючи, що при укладенні договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Таким чином, враховуючи сталу практику Верховного Суду у цій категорії справ, Держаудитслужба мала повноваження щодо визначення одного із варіантів усунення встановлених порушень як розірвання договору.
Відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, встановив спосіб усунення виявлених під час моніторингу, що свідчить про його чіткість та визначеність. Отже, вимоги, зазначені в оскаржуваному висновку про усунення порушень шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.
Зважаючи на викладене, суд погоджується з позицією відповідача щодо встановлених порушень вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та вважає, що позивачем не було доведено протиправність оскаржуваного висновку.
Згідно із частинами 1, 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ст. 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною 1статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що суд при вирішенні справи керується принципом змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин у справі, відповідно до якого розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до частини 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Втім, відповідачем доведено правомірність прийнятого ним рішення.
У зв`язку з цим, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд виходить з наступного.
Згідно до ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України в разі відмови в задоволенні позову судові витрати не присуджуються на користь сторони за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
Керуючись статтями 2, 9, 73-78, 90, 139, 241 - 246, 262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1. У задоволенні адміністративного позову Національної енергетичної компанії «Укренерго» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, буд. 25, код ЄДРПОУ 00100227) до Державної аудиторської служби України (04070, Україна, м. Київ, вул. Петра Сагайдачного, буд. 4, код ЄДРПОУ 40165856), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача - Корпорація виробничих та комерційних підприємств «Союз» (65044, Одеська обл., м. Одеса, пр. Шевченка, буд. 1, код ЄДРПОУ 21004686), про визнання протиправним та скасування висновку – відмовити. 

2. Рішення суду може бути оскаржено до Восьмого апеляційного адміністративного суду в строки визначені ст. 295 КАС України. Рішення суду набирає законної сили в порядку визначеному ст. 255 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя	М.М. Луцович