ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 травня 2026 р. 	Справа № 520/25200/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Подобайло З.Г.,
Суддів: Чалого І.С. , Семененко М.О. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2026, головуючий суддя І інстанції: Ширант А.А., повний текст складено 26.02.26 по справі № 520/25200/24
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "КОЛОС ШИПУВАТОГО" 
до  Головного управління ДПС у Харківській області , Державної податкової служби України   
про визнання протиправними та скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "КОЛОС ШИПУВАТОГО" звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України, в якому просить : визнати протиправними та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області від 30.12.2021 року №3597136/34173340 про відмову у реєстрації податкової накладної від 16.12.2021 року №5; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 16.12.2021 року №5, складену Товариством з обмеженою відповідальністю “КОЛОС ШИПУВАТОГО”, датою її фактичного подання на реєстрацію, а саме 16.12.2021 року.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2026 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "КОЛОС ШИПУВАТОГО" задоволено. Визнано протиправними та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області від 30.12.2021 року №3597136/34173340 про відмову у реєстрації податкової накладної від 16.12.2021 року №5. Зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 16.12.2021 року №5, складену Товариством з обмеженою відповідальністю “КОЛОС ШИПУВАТОГО”, датою її фактичного подання на реєстрацію, а саме 16.12.2021 року. Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “КОЛОС ШИПУВАТОГО” за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 00 коп. Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “КОЛОС ШИПУВАТОГО” за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України судові витрати зі сплати судового збору у розмірі 1514 (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять) гривень 00 коп.
Головне управління ДПС у Харківській області , не погодившись з рішенням суду першої інстанції , подало апеляційну скаргу , вважає рішення суду таким, що прийняте з неправильним застосуванням норм процесуального та матеріального права, з викладенням в ньому висновків, які не відповідають обставинам справи. В обґрунтування посилається на те , що позивачем подано пояснення з додатками що на їх думку підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній, реєстрацію якої зупинено та копії первинних документів щодо постачання/ придбання товарів та послуг, але підприємством не надано всіх первинних документів для підтвердження реальності господарської операції. ГУ ДПС у Харківській області прийнято рішення комісії Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.12.2021 року №3597136/34173340. Всі надані позивачем документи винесені на розгляд комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН або відмову в такій реєстрації, однак у ТОВ "КОЛОС ШИПУВАТОГО" були відсутні первинні документи необхідні для реєстрації податкової накладної. Звертає увагу суду на порушення строків подання позовної заяви . ГУ ДПС у Харківській області подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, але судом першої інстанції проігноровано доводи контролюючого органу. Посилаючись на обставини, викладенні в апеляційній скарзі , вважає , що ТОВ «КОЛОС ШИПУВАТОГО» не було позбавлено можливості звернутись до адміністративного суду з позовом у встановлений законодавством тримісячний термін. Просить суд скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26 лютого 2026 року у справі № 520/25200/24 - прийнявши по справі нове судове рішення, яким позовну заяву ТОВ «КОЛОС ШИПУВАТОГО" залишити без розгляду.
Відповідач не реалізував своє процесуальне право подання відзиву на апеляційну скаргу.
Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Учасникам по даній справі було направлено судом апеляційної інстанції та отримано останніми копії ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, у т.ч. копію апеляційної скарги, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа .
Відповідно до ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, вислухавши суддю – доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції , доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи у їх сукупності вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи , що Товариство з обмеженою відповідальністю “КОЛОС ШИПУВАТОГО” є юридичною особою, код ЄДРПОУ 34173340, Основний вид діяльності: 01.11 Вирощування зернових культур (крім рису), бобових культур і насіння олійних культур.
15.12.2021 між ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” (постачальник) та ТОВ “КЕРНЕЛ-ТРЕЙД” (покупець) укладено договір поставки №ХРВ22-27378, за умовами якого постачальник зобов`язується поставити, а покупець прийняти та оплатити товар українського походження, врожаю 2021 року на умовах, зазначених у договорі, (Т.1, а.с.36-38).
ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” виставило ТОВ “КЕРНЕЛ-ТРЕЙД” рахунок на оплату №5 від 16.12.2021 на загальну суму, разом з ПДВ – 899 999,79 грн., (Т.1, а.с 39).
ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” здійснив постачання ТОВ “КЕРНЕЛ-ТРЕЙД” товару на загальну суму, разом з ПДВ – 899 999,79 грн., що підтверджується видатковою накладною №3 від 16.12.2021, (Т.1, а.с 40).
ТОВ “КЕРНЕЛ-ТРЕЙД” 16.12.2021 частково сплатило ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” за поставку товару – 789 470,00 грн., (Т.1, а.с.49).
Так, на підставі першої події: поставка товару, ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” складено податкову накладну від 16.12.2021 № 5 на загальну суму 899 999,79 грн., в тому числі сума ПДВ 110 526,29 грн., усього обсяги постачання за ставкою 14% - 789 473,50 грн. (Т.1, а.с. 14).
За наслідками подання позивачем на реєстрацію вищенаведених податкових накладних, ГУ ДПС у Харківській області складено квитанцію про зупинення їх реєстрації та запропоновано надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН, (Т.1, а.с.15).
20.12.2021 ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній направило контролюючому органу пояснення та документи в підтвердження вчинення господарської операції, зокрема: дані з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, форма 20-ОПП, звітність 4-ДФ, звіт про посівні площі, договір складського зберігання, ТТН, реєстри накладних на прийняте зерно, договір поставки №ХРВ22-27378 від 15.12.2021, рахунок на оплату №5 від 16.12.2021, видаткова накладна №3 від 16.12.2021, платіжне доручення №331820 від 16.12.2021, банківська виписка, (Т.1, а.с.16-34).
За наслідками розгляду документів, Комісія ГУ ДПС у Харківській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних прийняла рішення від 30.12.2021 №3597136/34173340 про відмову у реєстрації податкової накладної від 16.12.2021 року №5, (Т.1, а.с. 47).
Підставою для відмови в реєстрації податкових накладних слугувало ненадання платником податків копій документів, зокрема, розрахункових документів та/або банківських виписок з особових рахунків, документів щодо підтвердження відповідності продукції.
Додатково зазначено: “відсутній сертифікат якості насіння, банківські виписки щодо сплати за надані послуги”.
Не погодившись з рішенням про відмову в реєстрації податкової накладної, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Ухвалюючи судове рішення про задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що податковий орган не мав правових підстав для відмови позивачу у реєстрації податкової накладної, зважаючи на наявність достатніх документів для спростування сумнівів про ризиковість здійснення операцій та на те, що такі документи були надані контролюючому органу, а тому оскаржуване рішення підлягає скасуванню. Також , суд першої інстанції дійшов висновку, що причини пропуску строку звернення до суду наведені позивачем є поважними у зв`язку з чим ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 16 вересня 2024 позивачу поновлено строк для звернення до суду з цим адміністративним позовом.
Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судами норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України), колегія суддів встановила таке.
Досліджуючи доводи скаржника з приводу пропуску позивачем строку звернення до суду з цим адміністративним позовом, колегією суддів ураховано, що пунктом 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України (далі-КАСУ) передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки викладені в постановах Верховного Суду.
Згідно зі статтею 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист.
Звернення до суду з позовом є підставою для виникнення процесуальних відносин, пов`язаних з вирішенням спору по суті. Звернення до суду і судове провадження повинно здійснюватися у відповідності до вимог чинного законодавства, зокрема, процесуальних норм щодо порядку провадження в адміністративних справах.
Крім цього, законодавець встановлює певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.
Строк звернення до адміністративного суду – це проміжок часу після виникнення спору в публічно-правових відносинах, протягом якого особа має право звернутися до адміністративного суду із заявою за вирішенням цього спору і захистом своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частин 1, 2 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до частини 4 статті 122 КАС України, якщо законом передбачена можливість досудового порядку вирішення спору і позивач скористався цим порядком, або законом визначена обов`язковість досудового порядку вирішення спору, то для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень.
Спеціальним нормативно-правовим актом, який встановлює окремі правила та положення для регулювання відносин оподаткування та захисту прав учасників податкових відносин, в тому числі захисту порушеного права у судовому порядку, є Податковий кодекс України.
Статтею 56 ПК України врегульовано питання оскарження рішень контролюючих органів. Відповідно до пункту 56.1 статті 56 ПК України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку.
З урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу, платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу у будь-який момент після отримання такого рішення.
Рішення контролюючого органу, оскаржене в судовому порядку, не підлягає адміністративному оскарженню. Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору (пункт 56.18 статті 56 ПК України).
Згідно з пунктом 102.1 статті 102 ПК України контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня у разі проведення перевірки контрольованої операції відповідно до статті 39 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку. У разі подання платником податку уточнюючого розрахунку до податкової декларації контролюючий орган має право визначити суму податкових зобов`язань за такою податковою декларацією протягом 1095 днів з дня подання уточнюючого розрахунку.
Пунктом 102.2 статті 102 ПК України визначені випадки, коли грошове зобов`язання може бути нараховане або провадження у справі про стягнення такого податку може бути розпочате без дотримання строку давності, визначеного в абзаці першому пункту 102.1 цієї статті.
Таким чином, пунктом 56.18 статті 56 ПК України встановлено спеціальний строк у податкових правовідносинах, протягом якого за загальним правилом платник податків має право оскаржити в суді податкове повідомлення-рішення або інше рішення контролюючого органу.
Зміст правовідносин щодо реєстрації податкової накладної, у яких ризики порушення норм податкового законодавства несе не лише особа, яка зобов`язана забезпечити реєстрацію податкової накладної в ЄРПН, не дозволяє поширити на них порядок і строки оскарження рішень суб`єкта владних повноважень, визначені пунктом 56.18 статті 56 ПК України, а саме - оскарження у будь-який момент після отримання такого рішення в межах 1095 днів, що дає підстави вважати, що встановлена у пункті 56.18 статті 56 ПК України можливість оскаржити «інше рішення контролюючого органу» у будь-який момент після отримання такого рішення не стосується рішень Комісії контролюючих органів щодо реєстрації податкових накладних / розрахунків коригувань до податкових накладних або відмови у їх реєстрації.
Встановлення строків звернення до адміністративного суду у системному зв`язку з принципом правової визначеності слугує меті забезпечення передбачуваності для відповідача (як правило, суб`єкта владних повноважень у адміністративних справах) та інших осіб того, що зі спливом встановленого проміжку часу прийняте рішення, здійснена дія (бездіяльність) не матимуть поворотної дії у часі та не потребуватимуть скасування, а правові наслідки прийнятого рішення або вчиненої дії (бездіяльності) не будуть відмінені у зв`язку з таким скасуванням. Тобто встановлені строки звернення до адміністративного суду сприяють уникненню ситуації правової невизначеності щодо статусу рішень, дій (бездіяльності) суб`єкта владних повноважень.
Слід зазначити, що рішення про відмову у реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування не є рішенням про нарахування грошового зобов`язання в розумінні ст.102 та п.56.18. Податкового кодексу України, якими встановлюється право та строки оскарження рішень про визначення грошових зобов`язань, а тому для оскарження рішень про відмову у реєстрації податкової накладної, на яке в силу наведеного не поширюються правила п. 56.18 та ст.102 ПК України, застосовується загальний строк звернення до суду – шестимісячний строк (три місяці у разі адміністративного оскарження), який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Строк звернення до суду, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Такий підхід до розуміння норм права щодо строку звернення до суду з позовом про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного із визначенням грошових зобов`язань, сформульовано у постанові Верховного Суду, прийнятої у складі Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів, інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду від 11 жовтня 2019 року за справою №640/20468/18.
Верховний Суд звернув увагу, що різниця природи рішень контролюючого органу (щодо нарахування грошових зобов`язань або інші рішення) об`єктивно здатна впливати та зумовлювати різницю у підходах щодо встановлення строків звернення до суду про їх оскарження.
Верховний Суд у постанові №640/20468/18 від 11.10.2019 сформував такий правовий висновок, що із прийняттям чинної редакції КАС України та відмінним правовим регулюванням, визначеним частини 4 статті 122 КАС України, інші рішення контролюючих органів, які не стосуються нарахування грошових зобов`язань платника податків, за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абз. 3 п. 56.18 ст. 56 ПК України), оскаржуються в судовому порядку в такі строки:
а) тримісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги було прийнято та вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня вручення скаржнику рішення за результатами розгляду його скарги на рішення контролюючого органу;
б) шестимісячний строк для звернення до суду встановлюється за умови, якщо рішення контролюючого органу за результатами розгляду скарги не було прийнято та/або вручено платнику податків (скаржнику) у строки, встановлені ПК України. При цьому такий строк обчислюється з дня звернення скаржника до контролюючого органу із відповідною скаргою на його рішення.
Саме такий підхід до розуміння норм права щодо строку звернення до суду з позовом про скасування рішення суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного із визначенням грошових зобов`язань, викладено у постановах Верховного Суду від 14.08.2024р. по справі № 420/12488/24, від 01.05.2025р. по справі №520/21841/24.
Колегією суддів встановлено та неспростовано позивачем, що Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішенням про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.12.2021 №3597136/34173340 відмовлено у реєстрації податкової накладної від 16.12.2021 року №5.
ТОВ "КОЛОС ШИПУВАТОГО" звернулося до контролюючого органу зі скаргою щодо рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. 
За результатами розгляду скарги , рішенням ДПС України №2551/34173340/2 від 17.01.2022 скаргу залишено без задоволення та рішення про відмову в реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних від 30.12.2021 №3597136/34173340 без змін.
Доводів щодо не вручення платнику податків (скаржнику) рішення ДПС України №2551/34173340/2 від 17.01.2022 у строки, встановлені ПК України позивачем не наведено.
Позивач не заперечує тієї обставини, що перебіг зазначеного строку звернення до суду з позовними вимогами про скасування рішення про відмову в реєстрації податкової накладної розпочався з 17 січня 2022 року (дата залишення без задоволення скарги платника податків на вказане рішення, поданої в порядку його адміністративного оскарження). Доводів про те, що позивач дізнався чи повинен був дізнатися про результати розгляду поданої ним скарги в іншу дату в ходу судового розгляду питання про поновлення строку звернення до суду, не наводилось. 
Відтак, строк звернення до суду, з урахуванням правил обчислення процесуальних строків, визначених частиною третьою статті 120 КАС України, сплинув 17 квітня 2022 року.
З адміністративним позовом щодо оскарження вказаного рішення позивач звернувся зі збігом майже через 2 роки 5 місяців, а саме 04.09.2024 року, що вказує на пропуск трьох місячного строку звернення до суду, визначеного статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України.
Разом з цим , позивач повідомив суд першої інстанції, що ним пропущений процесуальний строк з поважних причин.
В обґрунтування поважності причин пропуску строку звернення до суду посилається на те , що граничний термін для оскарження в судовому рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних рішенням про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №3648883/34173340 від 13.01.2022 року, відповідно до приписів ст.56 Податкового Кодексу України, припадав на 03.03.2022 року. Указом Президента України від 24.02.2022 року №64/2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України “Про правовий режим воєнного стану” введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, який неодноразово був продовжений та на момент звернення з позовною заявою триває. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 року №75, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 25 квітня 2022 року за №453/37789 затверджено Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), (далі Перелік №75). Так, підпунктом 1 пункту 6 розділу VІІ Переліку №75 наказу Великобурлуцька селищна територіальна громада, на території якої розташоване ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ “КОЛОС ШИПУВАТОГО”, віднесена до територій, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні). Наказ Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 №75 втратив чинність на підставі наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій №309 від 22.12.2022 року. Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій від 22.12.2022 року №309, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23 грудня 2022 року за №1668/39004 (далі Наказ №309), затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, відповідно розділу ІІ якого з 24.02.2022 року по 10.09.2022 року Великобурлуцька селищна територіальна громада віднесена до територій , які були окуповані РФ та з 10.09.2022 року віднесена до території можливих бойових дій. Вищенаведене дозволяє визнати, що віднесення Великобурлуцької селищної територіальної громади з 24.02.2022 року по 10.09.2022 року до окупованих територій та з 10.09.2022 року до території можливих бойових дій є загальновідомою обставиною, оскільки зазначені накази своєчасно оприлюднені на сайті вищевказаного Міністерства. Крім того, звертає увагу суду на те, що Товариство розташоване в близькості до державного кордону України, який межує з Російською Федерацією (близько 30 км.) та зони ведення активних бойових дій смт. Дворічна (близько 22 км.) м. Куп`янськ (близько 25 км.). Загроза ракетних ударів, вимкнення електропостачання та мережі “Інтернет” також негативно вплинуло на роботу Товариства та унеможливило виконання передбачених законом дій щодо додержання процесуальних строку та обмежило нам доступ до суду, гарантований Конституцією України. Просить врахувати правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22. Також звертає увагу суду на те, що особою відповідальною за ведення бухгалтерського та податкового обліку на підприємстві є головний бухгалтер. Так згідно наказу №19 від 28.02.2019 року на підприємстві головним бухгалтером працювала ОСОБА_1 , яка звільнилась з посади 31.05.2024 року за власним бажанням про, що свідчить наказ № від 31.05.2024 року. З 01 червня 2024 року, згідно наказу №16 від 31.05.2024 року, на підприємстві працює головним бухгалтером Пивоварова Світлана Михайлівна, яка й виявила факт не розблокування вказаної в адміністративному позові податкової накладної, що в свою чергу призвело до пропущення строків звернення з відповідним адміністративним позовом до суду. Отже враховуючи період окупації території, знаходження в зоні можливих бойових дій та в близькості до зони активних бойових дій, на якій розміщено ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО”, неповідомлення керівника про обставини розблокування податкової накладної беззаперечно свідчить про об`єктивні перешкоди своєчасного звернення до суду з позовною заявою.
Таким чином, обґрунтування позивачем поважності підстав пропуску строку звернення до суду зводилося до комплексу обставин, пов`язаних з військовою агресією, окупацією/близькістю до бойових дій, небезпековою ситуацією, обстрілами, відключенням електроенергії, а також внутрішньою кадровою зміною, у зв`язку з якою виявлено проблеми зі спірною податковою накладною.
Суд першої інстанції зважив на вказане клопотання позивача та визнав приведені позивачем причини поважними та поновив йому строк звернення до суду з цим позовом.
Питання щодо поновлення строку звернення до суду у випадку його пропуску з причин пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні було предметом дослідження Верховним Судом, зокрема у постановах від 4 квітня 2023 у справі № 140/1487/22, від 23 березня 2023 у справі № 496/4633/18, від 23 грудня 2022 року у справі № 760/5369/19, від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22, від 2 червня 2022 року у справі у №757/30991/18-а.
Так, у вищевказаних постановах Верховний Суд зауважив, що введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.01.2021 за справою №0940/2276/18 визначила, що причина пропуску строку може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:
1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;
2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;
3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено;
4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
Надаючи правову оцінку такому судовому рішенню та висновкам, колегією суддів ураховано, що за змістом правового висновку Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2022 за справою №990/102/22:
“…введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду з позовами. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного станув Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку”.
Відповідно до висновків, викладених у постанові Касаційного адміністративного суду у складі колегії суддів Верховного Суду від 08.08.2024 року у справі №440/15583/23, : “Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. Введений в Україні воєнний стан, звичайно, ускладнив (подекуди унеможливив) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади. Між тим, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й без підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.
Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що при оцінці поважності причин пропущення процесуального строку з підстави введення воєнного стану в Україні додатково необхідно брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду та порядок його функціонування; місце проживання/місцезнаходження скаржника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території; посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати закінчення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідною заявою/клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску); інші доречні обставини. Таким чином, сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження судових рішень в усіх абсолютно випадках”.
За усталеною практикою Верховного Суду введення воєнного стану може бути визнано судом поважною причиною пропуску відповідного процесуального строку або його продовження за умови, якщо пропуск строку знаходиться в прямому причинному зв`язку з такою обставиною.
Колегія суддів наголошує, що саме по собі посилання на введення воєнного стану на території України, не може бути поважною причиною для поновлення або продовження відповідного процесуального строку без зазначення конкретних обставин, які вплинули на своєчасність звернення до суду та без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 14 січня 2025 року у справі №580/3286/24.
У постанові Верховного Суду від 29 вересня 2022 року у справі № 500/1912/22, на яку покликається Позивач у клопотанні про поновлення строку звернення до суду скарзі, Верховний Суд наголосив, що протягом усього періоду дії воєнного стану, запровадженого на території України у зв`язку зі збройною агресією російської федерації, суворе застосування адміністративними судами процесуальних строків щодо звернення до суду з позовними заявами, апеляційними й касаційними скаргами, іншими процесуальними документами може мати ознаки невиправданого обмеження доступу до суду, гарантованого статтями 55, 124, 129 Конституції України, статті 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права та статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
У постанові від 28 листопада 2022 року у справі №140/11951/21 Верховний Суд указував, що при оцінці поважності причин пропуску процесуального строку з причини введення воєнного стану в Україні додатково необхідно брати до уваги, зокрема: територіальне місцезнаходження суду, порядок його функціонування; місце проживання (місцезнаходження) заявника; ведення на відповідній території бойових дій або розташування у безпосередній близькості до такої території, посилення ракетних обстрілів у відповідний проміжок часу, що об`єктивно створювало реальну небезпеку для життя учасників процесу; тривалість самого процесуального строку та часу, який минув із дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали конкретній особі реалізувати своє право (повноваження) у межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску), та інші доречні обставини.
Так, 24.02.2022 року почалася повномасштабна військова агресія російської федерації проти України. Відповідно до Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 64/2022, введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє на даний час.
Місцезнаходженням ТОВ "КОЛОС ШИПУВАТОГО" є 62651, Харківська область, Куп`янський район, с. Шипувате, вул. Польова, буд.17.
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 №75, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.04.2022 за №453/37789 затверджено "Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 липня 2022 року".
Міністерством з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України періодично вносилися зміни у вищевказаний Наказ від 25.04.2022 №75, якими Перелік територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), викладався у новій редакції станом на поточну дату.
При цьому, від 25.04.2022 (дата затвердження Переліку в першій редакції) до 27.12.2022 (дата втрати чинності Наказом від 25.04.2022 №75 на підставі Наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій №309 від 22.12.2022) Великобурлуцька селищна територіальна громада Куп`янського району Харківської області та Куп`янська міська територіальна громада були зазначені у цьому Переліку.
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 №309, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 за №1668/39004, затверджено Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, а також визнано таким, що втратив чинність, Наказ Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року №75 "Про затвердження Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 10 грудня 2022 року", зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25 квітня 2022 року за №453/37789 (із змінами). Наказ від 22.12.2022 №309 набрав чинності з 27.12.2022.
Так, згідно з пунктом 1 "Території можливих бойових дій" розділу І "Території, на яких ведуться (велися) бойові дії" чинного Переліку:
- Великобурлуцька селищна територіальна громада (код території за Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад (КОАТУУ) иА63080010000040281) віднесена до території можливих бойових дій; дата виникнення можливості бойових дій - 10.09.2022; дата припинення можливості бойових дій ще не визначена;
- Куп`янська міська територіальна громада (код території за Кодифікатором адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад (КОАТУУ) UA63080010000040281) віднесена до території можливих бойових дій; дата виникнення можливості бойових дій - 17.09.2022; дата припинення можливості бойових дій ще не визначена.
Згідно з розділом II "Тимчасово окуповані Російською Федерацією території України" чинного Переліку дата початку тимчасової окупації Великобурлуцької селищної територіальної громади - 24.02.2022, дата завершення тимчасової окупації - 10.09.2022.
Згідно з листа від 09.12.2022 №04-22/31-В Великобурлуцької селищної військової адміністрації надано інформацію, що територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янськогорайону Харківської області, в тому числі Шипуватський старостинський округ (село Шипувате, селище Шипувате, село Середній Бурлук, село Нестерівка, село Веселе) знаходились під окупацією формуваннями держави агресора - Російської Федерації з 24 лютого 2022р. по 11 вересня 2022р.
Враховуючи наведене , колегія суддів погоджується з тим , що в період з 24 лютого 2022р. по 11 вересня 2022р коли територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області, в тому числі Шипуватський старостинський округ (село Шипувате, селище Шипувате, село Середній Бурлук, село Нестерівка, село Веселе) знаходились під окупацією формуваннями держави агресора - Російської Федерації , позивач був позбавлений права на своєчасне звернення до суду з позовом про окарження рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 13.01.2022 №3648883/34173340 про відмову у реєстрації податкової накладної від 20.12.2021 №6.
При цьому, після вересня 2022 (після деокупації) такі обставини припинили існувати.
Колегія суддів звертає увагу , що сам факт віднесення до зони можливих бойових дій у цій справі, як правильно визнав суд апеляційної інстанції, не може бути достатньою підставою для визнання поважності підстав пропуску строку звернення до суду протягом 24 місяців. Для визнання обставин поважними для цілей поновлення строку звернення до суду необхідним є підтвердження їхнього безпосереднього впливу на неможливість реалізації процесуальних прав протягом тривалого періоду: з вересня 2022 року по вересень 2024 року. Позивач не надав доказів, які б конкретизували, як саме статус території можливих бойових дій унеможливлював підготовку та подання позову протягом більш як 24 місяців (з 11 вересня 2022 року до 04 вересня 2024 року). Наприклад, відсутні відомості про конкретні обмеження доступу до адміністративних чи судових установ, які б випливали з цього статусу. 
Жодних конкретних обставин, які вплинули на не своєчасність звернення до суду після вересня 2022 (після деокупації) позивач не наводить , доказів того, як саме введення воєнного стану та віднесення Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області і Куп`янської міської територіальної громади до території можливих бойових дій обумовило пропуск відповідного строку або необхідність його продовження не наводить. Доказів того , що Товариство з обмеженою відповідальністю "КОЛОС ШИПУВАТОГО" постраждало внаслідок обставин непереборної сили до матеріалів справи не надано.
Суд не здобув доказів (а позивач їх не надав), які б свідчили про зупинення роботи Товариства з обмеженою відповідальністю "КОЛОС ШИПУВАТОГО" у період 2022-2024 рр у зв`язку із введення воєнного стану. 
Також, позивачем не надано доказів тривалої відсутності енергопостачання та мережі “Інтернет” на території Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області і Куп`янської міської територіальної громади протягом саме з вересня 2022 року по 04.09.2024 року. 
Стосовно ж воєнного стану та обстрілів, то територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області і Куп`янської міської територіальної громади не знаходиться в зоні активного ведення бойових дій.
Суд з усім розумінням ставиться до безпекової ситуації, в якій опинилась Україна з 2022 року, особливо на конкретних територіях, що межують з територіями активних бойових дій, однак поновлення строку більше як 24 місяці на звернення до суду без з`ясування конкретного впливу цих обставин на можливість реалізації права на звернення до суду не відповідає як нормам КАС України так і усталеній судовій практиці Верховного Суду. 
Позивач не спростував те, що підприємницьку діяльність він не припиняв. Також, позивач не надав доказів на підтвердження реального впливу наведених ним обставин на неможливість реалізації процесуального права звернення до суду. Так, не надано доказів, які б засвідчували, як саме наведені обставини перешкоджали підготовці та поданню позову протягом тривалого періоду – 24 місяців після деокупації. Зокрема, не було подано документів, які б підтверджували зупинення підприємницької діяльності чи обмеження доступу до засобів комунікації (протягом 24 місяців), які б унеможливлювали звернення до суду. Територія Великобурлуцької громади не перебувала з вересня 2022 року в зоні активних бойових дій, а близькість до кордону (30 км) чи інших населених пунктів (22– 25 км) у цій справі відповідно до наведених Позивачем обґрунтовувань та доказів у сукупності не створювало безумовних та автоматичних підстав для визнання підстав тривалого пропуску строку поважними.
Так, Позивач не заперечує, що у період з вересня 2022 року по вересень 2024 року ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” здійснювало господарську діяльність, зокрема:
- реєструвало податкові накладні в ЄРПН, що підтверджується квитанціями;
- надавало пояснення до Головного управління ДПС у Харківській області від 6 лютого 2024 року, де зазначало про надання послуг ТОВ “СИНГЕНТА” та посівні площі під урожай 2022 року (звіт №4-сг);
- мало доступ до електронного кабінету платника податків та інших електронних реєстрів. 
Наведені обставини, а саме господарська діяльність позивача та виконання обов`язків, передбачених податковим законодавством, не дають підстав вважати, що підприємство функціонувало з такими перешкодами, що не давали можливості подати позов протягом 24 місяців.
Навпаки наведені вище факти свідчать про те, що позивач мав організаційні та технічні можливості для здійснення юридичних дій.
Враховуючи наведене, ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО” здійснювало господарську діяльність, мало доступ до відповідних реєстрів, зокрема ЄРПН та електронного кабінету платника податків та відповідно не було позбавлено можливості звернутись до адміністративного суду з позовом у встановлений законодавством тримісячний термін.
Наведене не спростовується ТОВ “КОЛОС ШИПУВАТОГО”.
У період воєнного стану багато суб`єктів господарювання стикалися і стикаються з реальними перешкодами (відсутність електроенергії, зв`язку, доступу до реєстрів), але скаржник цій справі, здійснюючи реєстрацію податкових накладних, подаючи пояснення, продемонстрував здатність долати такі перешкоди. З огляду на це, апеляційний суд, оцінюючи обставини справи та доводи контролюючого органу, не має обґрунтованих підстав для висновку, що позивач не міг спрямувати аналогічні зусилля на реалізацію права звернення до суду.
Як підсумок колегія суддів зазначає, що указані позивачем обставини, пов`язані з воєнним станом в Україні, могли утруднити дотримання установленого законом строку на подачу позову, водночас у цьому питанні необхідно ураховувати й інші обставини, а також тривалість пропущеного строку. 
Неналежна організація процесу з оскарження рішень контролюючих органів з боку відповідальних осіб та невиконання позивачем вимог процесуального закону не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити поновлення строків на звернення до суду з цим адміністративним позовом, а тому посилання позивача на звільнення у 2024 році головного бухгалтера не підтверджує наявність поважних підстав для поновлення цього строку.
Такі обставини належать до суб`єктивних факторів, заснованих на неналежній організації, зокрема, процесу реалізації наданого законом права на судове оскарження рішень суб`єкта владних повноважень. Слід зазначити, що таке право могло бути реалізовано у вказаний період і шляхом залучення професійної правової допомоги, проте, доводів з відповідними доказами, які б свідчили про відсутність такої можливості, скаржник не наводив.
Товариство не зазначило про наявність обставин, які йому об`єктивно перешкоджали звернутися до суду з позовом про оскарження рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 30.12.2021 №3597136/34173340 про відмову у реєстрації податкової накладної від 16.12.2021 року №5 в строки визначені процесуальним законодавством з урахуванням строку перебування територія Великобурлуцької територіальної громади Куп`янського району Харківської області і Куп`янської міської територіальної громади під окупацією формуваннями держави агресора - Російської Федерації з 24 лютого 2022р. по вересень 2022р.
Самі по собі посилання позивача не доводять того, що внаслідок введення в Україні воєнного стану він був позбавлений більше одного року реальної можливості на подання адміністративного позову у цій справі.
Суд апеляційної інстанції висновує, що сукупність обставин у цій справі вказує на те, що ТОВ "КОЛОС ШИПУВАТОГО" у спірний період ( з вересня 2022 по 04.09.2024) не було вчинено усіх залежних та можливих від нього дій, які б свідчили про бажання та дійсний намір реалізації наданих законом процесуального права на подання адміністративного позову. Належних доказів на підтвердження наявності обмежень для своєчасної підготовки позову не було надано ні суду першої інстанцій, ні до суду апеляційної інстанції.
Така поведінка позивача не може бути визнана сумлінною.
Колегія суддів враховує правову позицію Верховного суду , викладену у постанові від 01 травня 2025 року по справі № 520/21841/24 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Колос Шипуватого”, в якій надана оцінка аналогічним доводам підприємства щодо пропуску строку звернення до суду з позовом, , яка в силу приписів частини п`ятої статті 242 КАС України та частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» враховується апеляційним судом під час вирішення наведеного спору.
Підсумовуючи викладене колегія суддів зазначає, що приведені позивачем причини пропуску строку звернення до суду з цим позовом не є такими, що відносяться до об`єктивних непереборних обставин, які не залежали від волі позивача, як юридичної особи та її керівника.
Як наслідок, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність поважних причин для поновлення позивачу строку звернення до суду з цим позовом.
Інших об`єктивних та непереборних обставин, які перешкоджали позивачу звернутися до суду з даним позовом в установлені строки, в ході апеляційного розгляду скарги позивачем не приведено та не підтверджено їх наявність належними доказами.
Підстави для скасування рішення повністю або частково з закриттям провадження у справі або залишенням позовної заяви без розгляду у відповідній частині, визначені у ст. 319 КАС України, а зокрема частиною 1 вказаної статті установлено, що судове рішення першої інстанції, яким закінчено розгляд справи, підлягає скасуванню повністю або частково в апеляційному порядку і позовна заява залишається без розгляду або провадження у справі закривається у відповідній частині з підстав, встановлених відповідно статтями 238, 240 цього Кодексу.
Згідно п.8 ч. 1 ст. 240 КАС, суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Відповідно до частини 3 та 4 ст. 123 КАС України якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку, що оскаржуване рішення суду не відповідає дійсним обставинам справи та нормам матеріального і процесуального права, а відтак апеляційну скаргу слід задовольнити, а рішення суду першої інстанції слід скасувати з прийняттям постанови про залишення адміністративного позову без розгляду.
Відповідно до статті 8 Конституції України, статті 6 Кодексу адміністративного судочинства України та частини першої статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року “Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини” суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого зокрема людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини. Європейський суд з прав людини в рішенні у справі “Гарсія Руїз проти Іспанії” (рішення від 21 січня 1999 року), зокрема, зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Європейської конвенції з прав людини і зобов`язує суди викладати підстави для своїх рішень, це не можна розуміти як вимогу давати докладну відповідь на кожний аргумент.
Тому за наведених вище підстав, якими обґрунтовано судове рішення, суд не вбачає необхідності давати докладну відповідь на інші аргументи, зазначені сторонами які стосуються суті справи, оскільки вони не є визначальними для прийняття рішення у цій справі про залишення адміністративного позову без розгляду. 
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 319, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 26.02.2026 по справі № 520/25200/24 скасувати.
Прийняти нове судове рішення , яким адміністративний позов Товариство з обмеженою відповідальністю "КОЛОС ШИПУВАТОГО" до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними та скасувати рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Харківській області від 30.12.2021 року №3597136/34173340 про відмову у реєстрації податкової накладної від 16.12.2021 року №5; зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну від 16.12.2021 року №5, складену Товариством з обмеженою відповідальністю “КОЛОС ШИПУВАТОГО”, датою її фактичного подання на реєстрацію, а саме 16.12.2021 року у справі №520/25200/24 - залишити без розгляду. 
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України відповідно до вимог ст.327, ч.1 ст.329 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	З.Г. Подобайло 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	І.С. Чалий   М.О. Семененко