ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А
Іменем України
28 травня 2026 року
м.Харків
справа № 621/3721/25
провадження № 22-ц/818/2683/26
Харківський апеляційний суд у складі:
головуючого - Пилипчук Н.П.,
суддів колегії – Тичкової О.Ю., Яцини В.Б.
за участю секретаря - Муренченко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про встановлення факту батьківства, за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 24 грудня 2025 року та на ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 21 січня 2026 року, постановлені під головуванням судді Овдієнко В. В.,-
ВСТАНОВИВ:
13.11.2025 ОСОБА_1 подала до суду позовну заяву до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 з вимогами: встановити факт, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 , є батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка народилася в с. Костянтівка Зміївського району Харківської області; внести зміни до актового запису № 05, складеного 09 лютого 2011 року Виконкомом Борівської сільської ради Зміївського району Харківської області, зазначивши у графі батько замість " ОСОБА_6 " " ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянин України", інші записи залишити без змін.
Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 27.11.2025 прийнято позовну заяву, відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 24.12.2025.
24.12.2025 представник позивача подала заяву про виклик свідків: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .
Також, представник позивача ОСОБА_10 подала клопотання про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи, на вирішення якої поставити питання, чи є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ? Проведення експертизи просила доручити експертам Харківського НДЕКЦ МВС України, а також просила надати експертам право отримати зразки епітелію загиблого ОСОБА_4 , що перебувають на зберіганні у Головному військово-медичному клінічному центрі (Центральний клінічний госпіталь) Державної прикордонної служби України.
На обґрунтування клопотання зазначила, що для з`ясування кровного споріднення між ОСОБА_4 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_4 , та дитиною - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити обставини кровного споріднення неможливо.
Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 24 грудня 2025 року клопотання представника позивача ОСОБА_10 про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи задоволено, призначено судову молекулярно-генетичну експертизу. На вирішення експертизи поставлене наступне питання: Чи є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ? Проведення експертизи доручено експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України. 
Ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 21 січня 2026 року відмовлено у задоволенні заяви відповідача 2 ОСОБА_3 про відкладення підготовчого засідання. Відмовлено у задоволенні заяви відповідача 2 ОСОБА_3 про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору. Клопотання судового експерта та представника позивача задоволено, витребувано від Головного військово-медичного клінічного центру (Центральний клінічний госпіталь) Державної прикордонної служби України зразок букального епітелію ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Покладено обов`язок на позивача ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , отримати у Головному військово-медичному клінічному центрі (Центральний клінічний госпіталь) Державної прикордонної служби України (місцезнаходження: вул. Ягідна, буд. 58, м. Київ) зразок букального епітелію ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , та передати отриманий зразок судовому експерту Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Лисенко О. Ю. Надано судовому експерту Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Лисенко О. Ю. дозвіл на повне або часткове знищення під час дослідження біологічного матеріалу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Надано судовому експерту Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України Лисенко О. Ю. дозвіл на повне або часткове знищення об`єктів дослідження та дозвіл на обробку персональних даних ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . Зобов`язано позивача ОСОБА_1 разом з дитиною ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з`явитись за викликом експертної установи. Зобов`язано позивача ОСОБА_1 здійснити попередню оплату вартості експертизи. Провадження по справі зупинено до одержання висновку експертизи.
Не погоджуючись з вказаними ухвалами суду першої інстанції, ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить скасувати ухвали суду та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не повідомив належним чином відповідача про розгляд справи, що є порушенням норм процесуального права, і як слід ОСОБА_3 була позбавлена можливості скористатися своїми процесуальними правами та висловити свою позицію у судовому засіданні 24.12.2025 стосовно призначення експертизи та зупинення провадження у справі. Також зазначає, що ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 21 січня 2026 року зупинено провадження у справі без задоволення клопотання відповідача про відкладення судового розгляду справи. Вважає, ухвали суду незаконними та протиправними. 
Представником позивача подано відзив на апеляційну скаргу, в якому вважає ухвали суду законними, а апеляційну скаргу необґрунтованою. Стверджує, що ОСОБА_3 достеменно відомо про розгляд даної справи у суді і її процесуальні дії наравлені на затягування розгляду справи. Просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвал суду в межах заявлених вимог, доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 24 грудня 2025 року призначено у справі судову молекулярно-генетичну експертизу, проведення якої доручено експертам Харківського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
На вирішення експертизи поставлене наступне питання: Чи є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_2 , біологічним батьком ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ?
Провадження у справі зупинено до одержання висновку експертизи.
Вирішуючи питання про призначення судової молекулярно-генетичної експертизи суд виходив з того, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи потрібні спеціальні знання. 
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про доцільність призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи, з огляду на наступне.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений або збирання або подання відповідних доказів стане згодом неможливим чи утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є, зокрема, призначення експертизи (частини перша та друга статті 116 ЦПК України).
Згідно частини першої статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Молекулярно-генетична експертиза – дослідження експертом на основі спеціальних знань об`єктів біологічного походження людини з метою встановлення їх генетичних ознак. Підставою для визнання батьківства є будь які дані, що підтверджують походження дитини від конкретної особи. Однак, головним доказом є саме результат аналізу ДНК, його вірогідність складає 99,99 %, саме тому у питаннях батьківства проводиться молекулярно-генетична експертиза.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що саме молекулярно-генетична експертиза має найвищу доказову силу при встановленні або оспоренні батьківства.
Зокрема, Верховний Суд у постановах від 31 січня 2024 року у справі № 752/13549/22, від 13 вересня 2023 року у справі № 552/4291/22 виснував, що висновок судово-медичної (молекулярно-генетичної) експертизи є достатньою підставою для категоричного висновку для визнання або оспорення батьківства, оскільки ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини і його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту батьківства.
У постановах Верховного Суду від 20 вересня 2024 року в справі № 183/2690/21, від 16 травня 2018 року в справі № 591/6441/14-ц зазначено, що підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.
Як зазначає апелянт, повідомлення про судове засідання 24.12.2025 із порушенням процесуальних норм, а також відмова у відкладенні судового засідання 21.01.2026 призвели до того, що вона була позбавлена права висловити у суді свою позицію з приводу спірного питання.
За правилами ст.128 ЦПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися у судове засідання без поважних причин.
Згідно матеріалів справи, ухвалою Зміївського районного суду Харківської області від 27.11.2025 року позовну заяву прийнято до провадження та призначено до розгляду в судовому засіданні на 24.12.2025.
Згідно супровідного листа судове повідомлення ОСОБА_3 про судове засідання направлено 28.11.2025 (а.с. 26)
Про призначений розгляд справи на 24.12.2025 апелянт дізналася 16.12.2025 при отриманні засобами поштового зв`язку АТ "Укрпошта" рекомендованого листа із вказаним повідомленням. (а.с. 27) 
Відтак, ОСОБА_3 була повідомлена вчасно та належним чином про розгляд справи, призначений на 24.12.2025.
Будь-яких заяв та клопотань до судового засідання від ОСОБА_3 не надходило. Лише 06.01.2026 ОСОБА_3 подано заяву про відкликання матеріалів справи з експертної установи. (а.с. 43-45)
Докази повідомлення ОСОБА_3 про розгляд справи, призначений на 26.01.2026, в матеріалах справи відсутні, проте відповідач була обізнана про судове засідання у справі, оскільки 20.01.2026 від ОСОБА_3 надійшла заява про відкладення судового засідання 21.01.2026 у зв`язку з перебуванням на лікуванні. (а.с. 50-53)
Велика Палата Верховного Суду зазначає, що відкладення розгляду справи є правом суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні сторін чи їх представників, а саме неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, оскільки неявка у судове засідання однієї зі сторін, належним чином повідомленої про час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи у судовому засіданні. (Постанова від 16.01.2025 по справі № 990SСGС/7/24)
Якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. (Постанова КЦС ВС від 24.10.2024 № 752/8103/13-ц (61-6892св23))
ВГСУ підкреслив, що підставою для відкладення є не відсутність представника сторони, а саме неможливість вирішити спір у судовому засіданні, тобто відкладення справи є правом, а не обов`язком суду. Якщо матеріалів у справі достатньо і суд правильно застосовує при вирішенні спору законодавство, то відсутність представників у судовому засіданні не перешкоджає розгляду справи. (ВГСУ від 07 липня 2016 року у справі № 910/21819/15)
У справі, яка переглядається судом апеляційної інстанції, спір стосується встановлення факту батьківства. Для з`ясування факту батьківства необхідним є застосування спеціальних знань, зокрема призначення судово-біологічної (судово-генетичної) експертизи. Молекулярно-генетична експертиза має найвищу доказову силу при встановленні або оспоренні батьківства. 
Крім того, справа стосується інтересів дитини і у ній достатньо матеріалів для призначення експертизи. 
Суд звертає увагу на те, що відповідач, будучи обізнаною про розгляд справи у суді, не була позбавлена можливості подати письмові заперечення чи будь-які пояснення у справі. 
Розгляд справи за відсутності відповідача, який належним чином повідомлений про розгляд справи, не є підставою для скасування оскаржуваних судових рішень.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про доцільність призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи. Призначення такої експертизи спрямоване на отримання спеціального висновку експерта, який у подальшому дозволить суду забезпечити повне, всебічне та об`єктивне з`ясування всіх обставин справи та ухвалити законне й обґрунтоване рішення.
Апеляційна скарга ОСОБА_3 не містить доводів по суті вирішення питання про призначення у справі судової молекулярно-генетичної експертизи. Доводи апелянта щодо порушення процесуальних норм права на правильність висновків суду не впливають.
Відповідно до ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст.367,368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст. ст.381,382-384,389 ЦПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - залишити без задоволення.
Ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 24 грудня 2025 року та ухвалу Зміївського районного суду Харківської області від 21 січня 2026 року- залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Головуючий: Н.П. Пилипчук 

Судді: В.Б. Яцина

О.Ю. Тичкова