Справа № 638/8359/26
Провадження № 2/638/7495/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2026 року      м. Харків

Шевченківський районний суд міста Харкова у складі головуючого судді – Шамраєва М.Є., розглянувши в порядку письмового провадження цивільну справу за позовною заявою позивача: ОСОБА_1 до відповідача: ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - 
УСТАНОВИВ:
Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, укладений між нею та ОСОБА_2 , який був зареєстрований 06 жовтня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Печенізького районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 21, у зв`язку з чим позивач змінила своє дівоче прізвище « ОСОБА_3 » на прізвище « ОСОБА_4 ». В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що спільне життя з відповідачем не склалося у зв`язку з різними життєвими інтересами та цілями. З березня 2025 року подружжя не проживають разом, шлюбні відносини фактично припинені, спільне господарство між ними не ведеться. Примирення та збереження сім`ї не можливо і не є доцільним.
Ухвалою Шевченківського районного суду міста Харкова від 08.05.2026 вказану позовну заяву прийнято до провадження, розгляд справи призначено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. 
Відповідачу ОСОБА_2 направлялась ухвала суду про відкриття провадження від 08.05.2026 разом із позовною заявою з додатками до неї за зареєстрованою адресою місця проживання, які останній отримав 22.05.2026 особисто, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, проте відзиву або клопотань з процесуальних питань до суду не надходило.
Верховний Суд у постанові від 18 березня 2021 року у справі № 911/3142/19 сформував правовий висновок про те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі № 10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі № 24/260-23/52-б).
Згідно частини восьмої статті 178 ЦПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений законом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Розгляд справи проведено у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін у відповідності із ч. 5 ст. 279 ЦПК України за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, вивчивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.
Відповідно до оригіналу свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 06.10.2012, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уклав шлюб із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про що 06 жовтня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Печенізького районного управління юстиції Харківської області складено актовий запис № 21.
Подружжя має спільних неповнолітніх дітей, сина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 від 03 квітня 2013 року, яке видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Печенізького районного управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 20 та доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 08 лютого 2018 року, яке видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Чугуєву, Чугуївському та Печенізькому районах Головного територіального управління юстиції у Харківській області, актовий запис № 34.
З доводів позивача, викладених у позовній заяві, випливає, що спільне життя у них з відповідачем не склалось, примирення між ними неможливе.
Частиною 1 ст. 110 Сімейного кодексу України встановлено, що право на пред`явлення позову про розірвання шлюбу має один із подружжя.
При цьому, статтею 111 Сімейного кодексу України визначено, що суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.
Відповідно до ст. 112 Сімейного кодексу України, яка визначає підстави для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя, суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Спільне життя з відповідачем не склалось у зв`язку з різними життєвими інтересами та цілями. Подружжя разом не проживає, спільне господарство між ними не ведеться, шлюбні відносини фактично припинилися. Позивач ОСОБА_1 наполягає на розірванні шлюбу, жодних доказів щодо необхідності збереження шлюбу до суду не надано та судом не встановлено.
Зважаючи на викладене, а також враховуючи положення ст. 24 СК України, згідно яких шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, суд приходить до висновку, що примирення між сторонами і збереження їх сім`ї виключається, тому шлюб між ними має бути розірваний.
За таких обставин суд вважає, що подальше сумісне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їх інтересам, є не доцільним, шлюб повинен бути розірваний.
Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв`язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Згідно зі ч. 2 ст. 114 СК України шлюб у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Отже, суд доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову.
Питання щодо розподілу судових витрат вирішується відповідно до положень ст. 141 ЦПК України.
Керуючись ст. 12, 13, 141, 206, 259, 260, 263-265, 354 ЦПК України, ст. 104, 110-112 СК України, -
УХВАЛИВ:
Задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 .
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , зареєстрований 06 жовтня 2012 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Печенізького районного управління юстиції Харківської області, актовий запис № 21.
Шлюб припиняється у день набрання рішенням суду законної сили.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, а якщо апеляційну скаргу подано - після закінчення апеляційного провадження.
Відомості щодо учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 , яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_5 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Суддя       М.Є. Шамраєв