УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
15 червня 2026 року
м. Київ
справа №468/646/26
провадження № 51-2250впс26
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Миколаївського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 12026152140000027 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Баштанського районного суду Миколаївської області від 01 травня 2026 року стосовно ОСОБА_6 з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду надійшло подання голови Миколаївського апеляційного суду про направлення кримінального провадження стосовно ОСОБА_6 до іншого суду апеляційної інстанції для розгляду. 
Подання мотивовано тим, що в Миколаївському апеляційному суді неможливо визначити суддю-доповідача, оскільки всі судді зі складу судової палати з розгляду кримінальних справ уже брали участь у цьому кримінальному провадженні під час досудового розслідування.
Учасники судового провадження повідомлені про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явились, що відповідно до ч. 4 ст. 34 КПК України не перешкоджає його розгляду. 
Заслухавши доповідь судді, дослідивши наявні у розпорядженні суду матеріали провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, колегія суддів дійшла висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.
Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК України передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Частиною 1 статті 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Як убачається з подання та наявних у розпорядженні Суду матеріалів, до Миколаївського апеляційного суду надійшло кримінальне провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Баштанського районного суду Миколаївської області від 01 травня 2026 року стосовно ОСОБА_6 .
Відповідно до протоколу від 04 червня 2026 року автоматизований розподіл судової справи між суддями не відбувся через неможливість утворення складу суду.
Так, до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Миколаївського апеляційного суду входять два судді: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Проте ці судді вже брали участь під час досудового розслідування (ухвала Миколаївського апеляційного суду від 10 лютого 2026 року), тому відповідно до ч. 1
ст. 76 КПК України вони не можуть здійснювати апеляційний перегляд судового рішення у кримінальному провадженні стосовно  ОСОБА_6 .
Частиною 2 статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.
Пунктом 2.1 Розділу Засад автоматизованої системи документообігу в Миколаївському апеляційному суді, затверджених Рішенням зборів суддів Миколаївського апеляційного суду від 31 березня 2025 року з подальшими змінами, запроваджено спеціалізацію суддів з розгляду справ у порядку цивільного судочинства, кримінального судочинства та справ про адміністративні правопорушення та визначено склад постійно-діючої колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.
Відповідно до п. 2.12 цих Засад у разі, якщо при розподілі після визначення автоматизованою системою судді-доповідача у кримінальній справі (11-КП) не можливо визначити склад колегії з числа суддів судової палати у кримінальних справах, через відсутність необхідної кількості суддів, склад колегії суддів, окрім судді-доповідача по справі, визначається за допомогою автоматизованої системи з числа суддів судової палати у цивільних справах.
Однак у Миколаївському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги захисника ОСОБА_5 неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.
За таких обставин, з урахуванням положень ст. 34 КПК України та поточної безпекової ситуації, Суд уважає, що кримінальне провадження стосовно ОСОБА_6 необхідно направити до Одеського апеляційного суду як одного з найбільш територіально наближених судів апеляційної інстанції. 
Керуючись ст. 34 КПК України, Суд
постановив:
подання голови Миколаївського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження № 12026152140000027 за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_5 на вирок Баштанського районного суду Миколаївської області від 01 травня 2026 року стосовно ОСОБА_6 направити з Миколаївського апеляційного суду до Одеського апеляційного суду для розгляду по суті.
Ухвала набирає чинності з моменту оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3