ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2026 року	м. Львів	Справа № 380/7027/24 пров. № А/857/33855/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
судді-доповідача: Гінди О.М.,
суддів: Заверухи О.Б., Онишкевича Т.В., 
розглянувши в письмовому провадженні апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 11 липня 2025 року (головуюча суддя: Желік О.М., місце ухвалення - м. Львів) у справі за адміністративним позовом Публічного акціонерного товариства «Львівський холодокомбінат» до Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, -

встановив:

Публічне акціонерне товариство «Львівський холодокомбінат», 02.04.2024 звернулося до суду з позовом, в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення "Н" №177/3300040102 від 02.02.2024, винесене Західним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків. 
Обґрунтовує позов тим, що строк реєстрації зменшуючих розрахунків коригування, складених на покупців, прямо залежить від дати отримання покупцем таких розрахунків коригування від постачальника. Розрахунки коригування були зареєстровані в день їх отримання від контрагента, а отже не пізніше 18 календарних днів з дня отримання таких розрахунків коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а отже терміни реєстрації РК, визначені п. 89 підрозділу 2 розділу ХХ ПК України, позивачем не порушені. Ані акт перевірки, ані розрахунок до спірного податкового повідомлення-рішення не містять інформації про дату отримання покупцем розрахунків коригування до податкової накладної. Ба більше, відповідачем в ході проведення камеральної перевірки не подавалось жодних запитів до позивача щодо надання інформації про дати отримання ним таких розрахунків коригування, тобто відповідач взагалі не вчиняв жодних дій щодо встановлення дати отримання позивачем розрахунків коригування від контрагента. Законодавством не встановлено будь-який інший порядок виправлення (заміни) статусу покупця як “неплатника” у податковій накладній. Позивач не міг вчинити будь-яких інших дій з метою таких змін, окрім як скласти розрахунок коригування та виписати нову податкову накладну. При цьому, як вже зазначено вище, первісна податкова накладна були подана позивачем вчасно, а подання розрахунку коригування та нової податкової накладної обумовлено лише необхідністю дотримання встановленого законодавством порядку виправлення помилки в первинно зареєстрованій накладній, а тому підстав для застосування штрафу за порушення строків реєстрації нової податкової накладної не вбачається. Отже відповідач під час проведення перевірки та прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, не звернув увагу на особливості господарської операції на підставі якої виписувалися податкова накладна та розрахунок коригування, а отже безпідставно застосував до позивача штрафну санкцію за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 11 липня 2025 року позов задоволено.
Із цим рішенням суду першої інстанції не погодився відповідач Західне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України та оскаржив в апеляційному порядку. Вважає його таким, що прийняте за неповного з`ясування судом обставин справи, що мають значення для справи, з невідповідністю висновків, викладених в рішенні суду першої інстанції, обставинам справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права, а тому просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою відмовити у задоволенні позовних вимог.
Обґрунтовуючи апеляційні вимоги, апелянт покликається на те, що платник податку отримувач (покупець), на якого покладено обов`язок реєстрації розрахунку коригування, після повернення товарів/послуг або попередньої оплати за товари/послуги зобов`язаний зменшити податковий кредит на дату складання такого розрахунку коригування і незалежно від дати реєстрації в ЄРПН, і у разі не надсилання такого розрахунку коригування для реєстрації постачальником в ЄРПН у терміни, визначені пунктом 201.10 статті 201 та пунктом 89 підрозділу 2 розділу XX “Перехідні положення” Кодексу, має право подати скаргу на такого постачальника у складі декларації за відповідний звітний період. Позивач не скористався таким правом, та не подав до податкової декларації з податку на додану вартість заяву про допущення продавцем товарів/ послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування. Несвоєчасне отримання позивачем розрахунків коригування від контрагентів, не можуть бути підставою для звільнення від відповідальності. Дата та час зазначені у витягах наданих позивачем можуть відрізнятися від фактичних, оскільки такі залежать від системних налаштувань комп`ютерної системи позивача у зв`язку з чим, такі не є належними та допустимими доказами виконання позивачем обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних. Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції. Штрафи у розмірах встановлених пунктом 90 підрозділу 2 розділу ХХ “Перехідні положення” ПК України, застосовуються у разі порушення платником податку передбачених пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ “Перехідні положення” ПК України граничних строків реєстрації ПН/РК у ЄРПН із датою складання, починаючи з 16 січня 2023 року. Також вказує, що на підтвердження нібито факту несвоєчасного отримання РК від постачальника позивач надав протокол руху документа/звіту по РК з програмного забезпечення “M.E.Doc”, які суд визнав належними та допустимими доказами. Разом з тим, дата та час зазначені у витягах, наданих позивачем, можуть відрізнятися від фактичних, оскільки такі залежать від системних налаштувань комп`ютерної системи позивача, у зв`язку з чим такі не є належними та допустимими доказами виконання позивачем обов`язку щодо своєчасної реєстрації податкових накладних. Враховуючи вищезазначене, вважає, що, Західне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а тому підстави для задоволення позовних вимог відсутні.
Позивач, 26.02.2025 подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду залишити без змін. 
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Враховуючи те, що апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з таких мотивів.
Судом першої інстанції встановлено, що 12 жовтня 2023 року головним державним інспектором відділу податкового адміністрування підприємств у галузі виробництва продовольчих, непродовольчих товарів та інших підприємств виробничої сфери управління податкового адміністрування підприємств виробничої сфери Західного міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків Шаповаловою Роксоланою Орестівною проведено камеральну перевірку з питань дотримання порядку реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних проведена камеральна перевірка «Львівський Приватне акціонерне товариство холодокомбінат» (ПрАТ «Львівський холодокомбінат») код ЄДРПОУ 01553706, юридична адреса: 79025. м. Львів, вул. Повітряна буд. 2) з питань дотримання порядку реєстрації податкових накладних /розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
За результатами перевірки складено Акт перевірки від 12.10.2023 № 672/33-00-04-01- 02/01553706 «Про результати камеральної перевірки щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних Приватне акціонерне товариство «Львівський холодокомбінат» (ЄДРПОУ 01553706)».
Акт перевірки від 12.10.2023 № 672/33-00-04-01-02/01553706 отриманий ПрАТ «Львівський холодокомбінат» 16 жовтня 2023 року під № 669.
Згідно з висновками Акту перевірки встановлено, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, а саме порушено абзац 1 пункту 120.1 статті 120 і розділу 11 Податкового кодексу України. Порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної штрафна санкція по даному порушенню 38668.66 грн, а також встановлено порушення пункту 90 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення Податкового кодексу України - штрафна санкція по даному порушенню 568.85 грн.
ПрАТ «Львівський холодокомбінат», 21.11.2023 отримало поштою (рекомендованим листом) податкове повідомлення-рішення форми "Н" № 945/3300040102 від 17.11.2023 та розрахунок штрафних санкцій до ППР форми "Н" № 945/3300040102 від 17.11.2023 на 2 аркушах.
He погоджуючись із податковим повідомленням-рішенням № 945/3300040102 від 17.11.2023, ПрАТ «Львівський холодокомбінат» подало скаргу № 2384 від 28.11.2023.
ПрАТ «Львівський холодокомбінат», 12.02.2024 отримано поштою рішення про результати розгляду скарги № 2320/6/99-00-06-03-01-06 від 31.01.2024, відповідно до якого ДПС скасувало податкове повідомлення-рішення форми "H" № 945/3300040102 від 17.11.2023 в частині застосування штрафних санкцій за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в ЄРПН у сумі 337,59 грн, а в іншій частині податкове повідомлення-рішення форми "Н" № 945/3300040102 від 17.11.2023 залишено без змін.
ПрАТ «Львівський холодокомбінат», 06.02.2024 отримано податкове повідомлення-рішення форми "Н" № 177/3300040102 від 02.02.2024 та розрахунком штрафних санкцій до ППР форми № 177/3300040102 від 02.02.2024 на 2 аркушах про сплату штрафу у розмірі 38899,92 грн порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних.
ПрАТ «Львівський холодокомбінат» не погоджуючись повідомленням-рішенням форми "Н" № 177/3300040102 від 02.02.2024 та розрахунком штрафних санкцій до ППР форми № 177/3300040102 від 02.02.2024 на 2 аркушах про сплату штрафу у розмірі 38899,92 грн порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН податкових накладних, подано скаргу № 317 від 20.02.2024 до Державної податкової служби України.
ПрАТ «Львівський холодокомбінат», 12.03.2024 отримало поштою рішення про результати розгляду скарги № 6217/6/99-00-06-03-01-06 від 06.03.2024, відповідно до якого ДПС України залишило без розгляду скаргу ПрАТ «Львівський холодокомбінат» від 20.02.2024 на ППР Західного міжрегіонального управління по роботі з великими платниками податків від 02.02.2024 № 177/3300040102 та повернуло таку скаргу підприємству.
Позивач вважаючи, що відповідач протиправно виніс податкове повідомлення-рішення "Н" №177/3300040102 від 02.02.2024, звернувся до суду з цим позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що рішення податкового органу щодо застосування санкцій за несвоєчасну реєстрацію РК лише з урахуванням дати їх складання, а не отримання, та за підтвердження фактичної дати отримання таких РК, порушує низку фундаментальних принципів права, таких як верховенство права, правової визначеності, справедливості, належного урядування. З урахуванням вищенаведених норм діючого законодавства та фактичних обставин справи, суд дійшов висновку про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення "Н" №177/3300040102 від 02.02.2024.
Частиною 1 ст. 308 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.
Пунктом 192.1 ст. 192 ПК України визначено, якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Строки реєстрації розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача, визначені п. 201.10 ст. 201, п. 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України.
Відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-ІХ «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», який набрав чинності 08.02.2023, внесено зміни до підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення ПК України.
Так, підрозділ 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнено пунктом 89, згідно з яким тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Відповідно до пункту 25 Порядку заповнення податкової накладної затвердженої Наказом Міністерства фінансів України від 31 грудня 2015 року № 1307, розрахунок коригування, складений постачальником (продавцем) товарів (послуг) до податкової накладної, яка видана їх отримувачу - платнику податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника (продавця) або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику (продавцю), для чого постачальник (продавець) надсилає складений розрахунок коригування отримувачу (покупцю). З цією метою постачальник (продавець) складає у загальному порядку розрахунок коригування, у верхній лівій частині якого робить відповідну помітку "X", та надсилає його отримувачу (покупцю). Накладання кваліфікованих електронних підписів посадових осіб постачальника (продавця) та отримувача (покупця) на такий розрахунок коригування здійснюється у порядку, визначеному законодавством.
Із аналізу вказаних норм ПК України, що регулюють спірні правовідносини вбачається, що строк для реєстрації отримувачем розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, розпочинається від моменту отримання такого розрахунку коригування від постачальника товарів/послуг.
Отже, висновки відповідача, що дата складання постачальником товарів розрахунку коригування до податкової накладної є початком відліку часу для її реєстрації в ЄРПН, є такими, що суперечать правовим нормам, закріпленим у ПК України.
Верховний Суд у своїй постанові від 12.03.2025 у справі № 380/3834/24 виснував, що формулювання «з дня отримання», що міститься у наведених вище нормах, вказує на те, що відлік строку починається з моменту, коли РК надійшов до покупця, а не з дати його складання чи іншої події. Ці норми не містять нечітких чи умовних конструкцій, які могли б ускладнити їх розуміння чи їх застосування.
Такий підхід до правозастосування обумовлений тим, що відповідно до вищенаведених положень законодавства РК складається безпосередньо продавцем/постачальником, після чого направляється покупцю/отримувачу послуг, який здійснює його реєстрацію. Покупець не впливає на дату складання РК продавцем та на факт її надсилання, тому виправданим є підхід законодавця щодо обчислення строку реєстрації РК саме з дати їх отримання.
Оскільки РК є документом, що ініціюється та формується виключно постачальником, покупець не може нести відповідальність за затримки, які виникають до моменту отримання цього документа. Не покладає на нього такої відповідальності і чинне законодавство.
Таким чином, строк для реєстрації РК в ЄРПН має обчислюватися за приписами положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX «Перехідні положення» ПК України саме з моменту фактичного надходження РК до покупця. В іншому випадку застосування санкцій до покупця за дії, на які він об`єктивно не міг вплинути, порушує його права та створює необґрунтоване адміністративне навантаження, що суперечить меті податкового законодавства - забезпеченню справедливого та збалансованого підходу до всіх учасників правовідносин.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідач під час камеральної перевірки не зазначив інформацію щодо дат отримання розрахунків коригування позивачем від його постачальників для подальшої реєстрації, що призвело до неправомірності висновків про порушення граничних термінів реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.
В той же час, матеріалами справи встановлені наступні терміни, щодо розрахунків коригування:
розрахунок коригування / №: 23, дата складання: 06.11.2019, дата отримання: 03.12.2019, дата реєстрації: 03.12.2019
розрахунок коригування №: 12, дата складання: 31.03.2022, дата отримання: 28.06.2022, дата реєстрації: 18.07.2022
розрахунок коригування №: 1, дата складання: 15.07.2022, дата отримання: 09.08.2022, дата реєстрації: 10.08.2022
розрахунок коригування №: 842, дата складання: 23.09.2022, дата отримання: 17.10.2022, дата реєстрації: 18.10.2022
розрахунок коригування №: 2, дата складання: 15.07.2022, дата отримання: 12.08.2022, дата реєстрації: 12.08.2022
розрахунок коригування №: 841, Дата складання: 02.09.2022, дата отримання: 17.10.2022, дата реєстрації: 19.10.2022
розрахунок коригування №: 284, дата складання: 12.08.2022, дата отримання: 19.09.2022, дата реєстрації: 06.10.2022
розрахунок коригування №: 20, дата складання: 12.07.2022, дата отримання: 29.07.2022, дата реєстрації: 01.08.2022
розрахунок коригування №: 19, дата складання: 06.07.2022, дата отримання: 29.07.2022, дата реєстрації: 01.08.2022
розрахунок коригування №: 18, Дата складання: 04.07.2022, дата отримання: 29.07.2022, дата реєстрації: 01.08.2022
розрахунок коригування №: 21, дата складання: 13.07.2022, дата отримання: 29.07.2022, дата реєстрації: 01.08.2022
розрахунок коригування №: 17, дата складання: 01.07.2022, дата отримання: 29.07.2022, дата реєстрації: 01.08.2022
розрахунок коригування №: 997, дата складання: 14.11.2022, дата отримання: 15.12.2022, дата реєстрації: 15.12.2022
розрахунок коригування №: 882, дата складання: 10.11.2022, дата отримання: 30.11.2022, дата реєстрації: 01.12.2022
розрахунок коригування №: 550, дата складання: 28.02.2023, дата отримання: 28.04.2023, дата реєстрації: 28.04.2023
розрахунок коригування №: 1362, дата складання: 20.06.2023, дата отримання: 26.07.2023, дата реєстрації: 26.07.2023
розрахунок коригування №: 3, дата складання: 11.05.2023, дата отримання: 06.06.2023, дата реєстрації: 06.06.2023
розрахунок коригування №: 321, дата складання: 14.04.2023, дата отримання: 11.05.2023, дата реєстрації: 12.05.2023
розрахунок коригування №: 52, дата складання: 16.06.2023, дата отримання: 18.08.2023, дата реєстрації: 18.08.2023.
На підтвердження вищенаведеного позивачем надано скріншоти сторінок із системи «М.Е.Dос» із реєстру первинних документів, які підтверджують, що ПрАТ «Львівський холодокомбінат» отримав зазначені вище документи через ДФС України із накладенням цифрового підпису як відправника, так і отримувача відповідною датою.
Апеляційний суд звертає увагу, що роздрукований скріншот файлу з електронного кабінету «М.Е.Dос» є належними та допустимими доказами, про що неодноразово зазначав Верховний Суд у висновках, викладених в постановах від 28.04.2020 у справі № 810/198/16, від 20.10.2020 у справі № 620/817/19, від 24.11.2021 у справі № 200/12604/19-а, від 15.04.2025 у справі № 500/159/24.
Верховний Суд у постанові від 22.11.2021 у справі № 160/10558/19 виснувався, що надавши суду докази направлення на реєстрацію податкових накладних, зокрема скріншоти програми m.e.doc, позивач вчинив усі залежні від нього дії для підтвердження своєчасної реєстрації податкових накладних. Тоді як відповідач у відповідності до вимог частини 2 статті 77 КАС України не довів правомірності прийняття оскаржуваного податкового повідомлення-рішення.
Таким чином, доводи контролюючого органу про недопустимість скріншотів із програмного забезпечення «М.E.DOC», як доказу, слід відхилити за їх безпідставністю.
При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що та обставина, що ПК України не передбачає механізму фіксації дати отримання покупцем РК не змінює змісту вищенаведених норм та не дає правових підстав відповідачу тлумачити їх таким чином аби початок відліку строку на реєстрацію РК, в якому передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, розпочинався саме з дня складення такого РК.
За вказаних обставин, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги є обґрунтованими, а отже підлягають задоволенню.
Суд апеляційної інстанції також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Таким чином, доводи апеляційної скарги Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального права, тому відповідно до ст. 316 КАС України, апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, рішення суду без змін. 
Відповідно до ст. 139 КАС України, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 311, 316, 321, 322, 325, 328, КАС України, суд –

постановив:

апеляційну скаргу Західного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків ДПС України залишити без задоволення, а рішення Львівського окружного адміністративного суду від 11 липня 2025 року у справі № 380/7027/24 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.

Головуючий суддя	 	О. М. Гінда 	
судді	 	О. Б. Заверуха 	
 	 	Т. В. Онишкевич