ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/4780/26 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі судді Шепелюка В.Л., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, 

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі – ФОП ОСОБА_1 , позивач) звернулася з позовом до Волинської митниці (далі – митниця, відповідач) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів №UA205030/2026/000007/2 від 31.03.2026.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач внаслідок укладеного з іноземною компанією зовнішньоекономічного договору придбала товар (зношені автомобільні шини для легкових автомобілів для подальшої їх переробки, відновлення протектора) та подала через декларанта митному органу митну декларацію та додані до неї документи, що підтверджують складові митної вартості, яка визначена за першим методом з урахуванням витрат на транспортування товару. Однак відповідач прийняв оскаржуване рішення, яким здійснив коригування митної вартості у зв`язку із тим, що подані документи містили розбіжності, а декларант не надав усіх додаткових документів, витребуваних митницею, для підтвердження рівня митної вартості.
На думку позивача, подані документи не містили розбіжностей, а сумніви митного органу щодо складових митної вартості товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
Наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні чи подібні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення декларантом, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
За наведених підстав позивач просить позов задовольнити.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 24.04.2026 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, її розгляд визначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін відповідно до статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі – КАС України) (а.с. 129).
У відзиві на позовну заяву (а.с. 135-144) представник відповідача позовні вимоги заперечив та у їх задоволенні просив відмовити. В обґрунтування цієї позиції вказав, що під час перевірки документів, поданих декларантом в митних цілях, встановлено розбіжності та неточності, відтак у митного органу виникли сумніви щодо достовірності заявленої митної вартості товару. Оскільки позивачем не було надано усіх документів на запит митного органу, які б підтверджували або визначили кількісно і достовірно складові митної вартості, митна вартість не могла бути визначена за основним методом визначення митної вартості. У зв`язку з цим декларанта повідомлено про намір прийняття рішення про коригування митної вартості товару та після проведення консультацій із декларантом, зважаючи на неможливість застосування наступних методів визначення митної вартості з причини відсутності у митного органу та декларанта відповідної інформації, митну вартість згідно зі статтею 64 Митного кодексу України визначено за резервним методом. 
З наведених підстав відповідач вважає, що оскаржуване рішення про коригування митної вартості є законним та обґрунтованим.
У відповіді на відзив позивач не погодилась з аргументами відповідача, наведеними у відзиві, та просила позов задовольнити у повному обсязі (а.с. 189-194).
Ухвалою суду від 12.05.2026 відмовлено в задоволенні клопотання представника Волинської митниці про розгляд справи із викликом (повідомленням) сторін (а.с. 195).
Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд дійшов висновку, що позов необхідно задовольнити з таких мотивів та підстав.
Судом встановлено, що 14.09.2025 між підприємцем ОСОБА_1 (Покупець) та фірмою AVISO LOGISTICS (Польща) (Продавець) укладено контракт №3/25 відповідно до умов якого Продавець зобов`язується продати, а Покупець приймати та оплачувати автомобільні шини, які були в користуванні, далі Товар, в кількості та асортименті, за цінами, які вказані в Додатках, специфікаціях, які становлять невід`ємну частину цього договору. Товар надходить окремими партіями і оплачується Покупцем відповідно до інвойсів, що виставляється Продавцем на кожну партію товару. Ціна товару, що продається за цим Контрактом, встановлюється в Євро і вказується в специфікаціях, які становлять невід`ємну частину цього договору. За обопільною згодою сторін ціни на товар можуть бути змінені.
Загальна вартість контракту 300 000 євро. Умови поставки Товару за даним Контрактом FCA-Люблін, згідно з Міжнародними правилами тлумачення торгових термінів («Incoterms 2000»). Платіж за Товар, за даним Контрактом, проводиться на рахунок Продавця авансом або платіж готівкою після отримання повідомлення від Продавця про готовність замовлення до відвантаження (пункти 1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1, 4.1 контракту) (а.с. 18-19). 
Відповідно до умов цього контракту з додатками, рахунку-фактури (інвойсу) №FV0108/03/2026 від 27.03.2024 фірма AVISO LOGISTICS поставила покупцю ОСОБА_1 товар - вживані автомобільні шини у кількості 1666,00 шт. за ціною 844,00 євро/3604,72 злотих, тобто 0,50 євро за 1 шт (а.с. 21, 21 зворот).
31.03.2025 декларантом позивача для митного оформлення ввезеного на територію України товару «шини пневматичні гумові, що були у користуванні, із зношеним протектором, до легкових автомобілів, в кількості 1688 штук. Вага нетто 13250 кг. Призначені виключно для переробки – відновлення протектора гумових шин і покришок. Використання даних шин за призначенням в наявному стані може бути небезпечним в зв`язку з нерівномірним зносом протектора, різним періодом виготовлення шин та неоднаковим малюнком протектора. Торгівельна марка: немає даних. Виробник: немає даних. Країна походження: EU» подано митну декларацію №26UA205030003593U8, у якій митна вартість визначена за ціною договору щодо товарів, які імпортуються, тобто за основним методом визначення митної вартості товарів (а.с. 17). 
На підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаної МД були подані такі документи: митна декларація МД_26UA205030003593U8 від 31.03.2026, контракт №3/25 від 14.09.2025 з додатками між ФОП ОСОБА_1 та Польською фірмою Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS», Faktura FV 0108/03/2026 від 27.03.2026 продавця, платіжна інструкція оплати продавцю 3JBKLQ3 від 30.03.2026 на оплату 844 євро відповідно до Faktura FV 0108/03/2026 від 27.03.2026 та Контракту № 3/25 від 14.09.2025, наказ та висновок транскордонне перевезення відходів 1384 від 14.11.2025, договір з перевізником 5 від 03.12.2025, заявка на транспорт 3 від 27.03.2026, рахунок на оплату від перевізника 3 від 27.03.2026 за транспортні послуги, оплата перевізнику – платіжна інструкція 20 від 30.03.2026 оплата перевізнику, довідка про розподіл транспортних витрат 3 від 27.03.2026, договір брокерських послуг 6/05-12-25 від 05.12.2025.
Окрім цього, декларантом у відповідності до пункту 3 статті 52 Митного кодексу України подані додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість: автотранспортна накладна CMR А№509185 від 27.03.2026, експортна декларація 26PL301010000XX8B0 від 2026-03-29, виписка з бухгалтерської документації 1 від 08.12.2025, висновок судового експерта Білобран С.З. №25/1/243/1 від 05.12.2025, дозвіл на оброблення відходів від 19.09.2025 №14667_25, контракт продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» з третіми особами № D-5 від 22.11.2021, специфікація третіх осіб №1 від 22.11.2021 до контракту №D-5 від 22.11.2021, комерційна пропозиція третіх осіб №D-5 від 22.11.2021, рахунок продавцю від третіх осіб НОМЕР_1 від 27.03.2026, оплата третім особам від продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» SR26IP04378158DS від 30.03.2026, установчі реєстраційні документи третіх осіб «Burd Export Tyres» №09663000 79012 GewA 1, договір ДС-1 від 15.09.2025 на поставку зношених шин, витяг щодо власності цеху реновації шин в м. Любомль, дозвіл 723310100-47 від 29.09.2020 на викиди забруднюючих речовин, витяг з проекту обґрунтування обсягу викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, технологічний регламент №Р-2022.1 від 01.11.2025 (опис технологічного процесу відновлення шин), відомості про наявність матеріально-технічної бази та довідка про власність обладнання №3 та №4 від 01.11.2025, зобов`язанням ФОП ОСОБА_2 №5 від 25.01.2023, дозвіл на здійснення операцій з оброблення відходів від 19.09.2025 № 14667_25, виписка з ЄДР 2934106221, 2010350010001868188 від 15.09.2025 ФОП ОСОБА_1 , свідоцтво про Державну реєстрацію серія В01 № 441674 та свідоцтво платника податку серія НОМЕР_2 фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Karta Charakterystyki видана постачальником продукції (Паспорт безпеки хімічної продукції), протокол випробувань 0769-П від 24.09.2025 відсутність небезпечних властивостей, висновок експерта В-707 від 23.09.2025 щодо коду УКТ ЗЕД Тернопільської ТПП, витяг з веб-ресурсів www.olx.pl №40) та www.olx.ua про вартість бв шин (додаток Фото технологічного процесу переробки зношених (б/в) автомобільних шин гарячим методом відновлення протектора, обґрунтування імпорту б/в шин №1 від 07.03.2023 року, рішення судів, повідомлення митниці №7.3-153258 від 25.02.2022 стосовно митної вартості шин відновлених та шин бв, заява брокера 1 від 31.03.2026 про надання документів.
Волинською митницею прийнято рішення про коригування митної вартості UA205030/2026/000007/2 від 31.03.2026 та винесено картку відмови UA205030/2026/000106 від 31.03.2026.
Зазначене рішення мотивоване тим, що документи, які подані для підтвердження заявленої митної вартості, не містять усіх відомостей, необхідних для визначення митної вартості за методом, обраним декларантом та містять розбіжності: 
- у інвойсі від 27.03.2026 №FV01082/03/2026 відсутня інформація, що даний товар - шини «Призначені виключно для переробки», як зазначено у графі 31, однак зазначено що це вживані автомобільні шини; 
- згідно акту митного огляду №UA205030/2026/200199 від 31.03.2026 встановлено наявність торгових марок преміальних автомобільних шин, зокрема «Nexen», «Michelin», «Goodyear», «Continental», «Bridgestone», «Hankook», однак у інвойсі відсутня інформація про торгові марки, а в графі 31 декларантом не зазначено жодної такої інформації;
- у висновку судового експерта ОСОБА_3 25/1/243 від 05.12.2025 експерт не стверджує, а лише наводить ймовірне значення ціни товару. У висновку також зазначено, що ціна може складати від 0,4 до 0,5 євро/шт., тобто конкретні ствердження вартості товарів у висновку відсутні. Також, у висновку не зазначено кількість аркушів додатків та не надано їх;
- бухгалтерської документації надано лише виписку №1 від 08.12.2025, а саме заключну виписку з банку за період з 01.01.2025 по 05.12.2025 та з 01.12.2025 по 05.12.2025 , однак інших бухгалтерських документів, згідно ЗУ «Про бухгалтерський облік» від 16.07.1999 з доповненнями та змінами, (видаткові накладні, товарно транспортна накладна, видаткові та прибуткові касові ордери, бухгалтерські довідки) не надано. 
- згідно інвойсу від 27.03.2026 №FV01082/03/2026 вартість товару становить 844 євро або 3604,72 pln, згідно митної декларації країни експорту від 29.03.2026 №26PL301010000XX8B0 вартість товарів, яка визнана на польською митницею, становить 7351 pln; 
- згідно договору Договір ДС-1 від 15.09.2025 ФОП ОСОБА_1 постачає шини автомобільні бувші у використанні отримувачу ФОП ОСОБА_2 .. Таким чином, фактично товар постачається ФОП ОСОБА_2 , який є взаємопов`язаним із директором «AVISO LOGISTICS sp. z o.o.» Oleksandr Lysyi. Даний факт дає підстави вважати що взаємозв`язок між 
ФОП ОСОБА_2 та Oleksandr Lysyi може впливати на формування ціни товару.
У зв`язку із цим, митну вартість визначено за резервним методом із врахуванням обмежень, передбачених частини 3 статті 64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митним органом вартості схожого товару: митна декларація 
№ 25UA305110011463U5 від 06.12.2025 «Шини пневматичні гумові, безкамерні (каркаси), що були у використанні, які мають експлуатаційні пошкодження, для легкових автомобілів R15, R16, R17, R18, R19, R20, R21 в кількості 70 шт., розміром: 205/65 R15 - 4 шт215/70 R15 - 2 шт205/60 R16 - 2 шт215/60 R16 - 2 шт215/65 R16 - 2 шт225/55 R16 - 4 шт215/55 R17 – 2 шт225/50 R17 - 8 шт225/65 R17 - 4 шт245/45 R17 - 2 шт225/40 R18 - 4 шт225/55 R18 - 4 шт235/45 R18 - 2 шт235/50 R18 - 2 шт235/55 R18 - 4 шт235/60 R18 - 2 шт245/45 R18 - 2 шт235/45 R19 - 4 шт245/40 R19 - 2 шт245/45 R19 - 2 шт245/45 R20 - 4 шт275/30 R20 - 4 шт275/35 R21 - 2 шт, ступінь зношення протектора 30%, постачаються для наступного відновлення методом наварки нового протектора., ступінь зношення протектора 30%, постачаються для наступного відновлення методом наварки нового протектора.», з країною походження «EU» - 9,55 євро/шт, з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.
Товар випущено у вільний обіг з наданням гарантій, передбачених частини 7 статті 55 Митного кодексу України, про що свідчить митна декларація типу ІМ40ДЕ 
№ 26UA205030003644U1 від 31.03.2026.
Позивач, не погоджуючись із рішенням про коригування митної вартості товару, звернулася до суду із цим позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються МК України від 13.03.2012 №4495-VІ.
Відповідно до вимог частини першої статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Згідно з частиною першою статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Частина перша статті 257 МК України передбачає, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.
Статтею 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до частини першої, другої статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості, визначений статтею 53 МК України. У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення. Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Відповідно до статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до статті 55 МК України, рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребовувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості.
Судом встановлено, що спір між сторонами виник з приводу правильності визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за основним методом (за ціною договору (контракту) та ненадання відповідачу необхідних документів для підтвердження заявленої митної вартості товару. 
Як визначено частиною другою статті 58 МК України метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
Митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті (частина четверта статті 58 МК України).
У розумінні частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Повний перелік витрат, які підлягають додаванню до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості, визначений частиною десятою статті 58 МК України.
Надаючи оцінку доводам сторін у справі, зокрема, щодо наявності у митного органу підстав для витребування додаткових документів, суд зазначає, що для підтвердження заявленої митної вартості за основним методом – за ціною договору (контракту) позивач подав разом із митною декларацією документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України, зокрема: митна декларація МД №26UA205030003593U8 від 31.03.2026, контракт №3/25 від 14.09.2025 з додатками між ФОП ОСОБА_1 та Польською фірмою Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS», Faktura FV 0108/03/2026 від 27.03.2026 продавця, платіжна інструкція оплати продавцю 3JBKLQ3 від 30.03.2026 на оплату 844 євро відповідно до Faktura FV 0108/03/2026 від 27.03.2026 та Контракту №3/25 від 14.09.2025, наказ та висновок транскордонне перевезення відходів 1384 від 14.11.2025, договір з перевізником 5 від 03.12.2025, заявка на транспорт 3 від 27.03.2026, рахунок на оплату від перевізника 3 від 27.03.2026 за транспортні послуги, оплата перевізнику – платіжна інструкція 20 від 30.03.2026 оплата перевізнику, довідка про розподіл транспортних витрат 3 від 27.03.2026, договір брокерських послуг 6/05-12-25 від 05.12.2025.
Окрім цього, декларантом подані додаткові документи, що підтверджують заявлену митну вартість: автотранспортна накладна CMR А№ 509185 від 27.03.2026, експортна декларація 26PL301010000XX8B0 від 2026-03-29, виписка з бухгалтерської документації 1 від 08.12.2025, висновок судового експерта Білобран С.З. №25/1/243/1 від 05.12.2025, дозвіл на оброблення відходів від 19.09.2025 №14667_25, контракт продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» з третіми особами № D-5 від 22.11.2021, специфікація третіх осіб №1 від 22.11.2021 до контракту № D-5 від 22.11.2021, комерційна пропозиція третіх осіб №D-5 від 22.11.2021, рахунок продавцю від третіх осіб НОМЕР_1 від 27.03.2026, оплата третім особам від продавця Sp. z o.o. «AVISO LOGISTICS» SR26IP04378158DS від 30.03.2026, установчі реєстраційні документи третіх осіб «Burd Export Tyres» Nr 09663000 79012 GewA 1, договір ДС-1 від 15.09.2025 на поставку зношених шин, витяг щодо власності цеху реновації шин в м. Любомль, дозвіл 723310100-47 від 29.09.2020 на викиди забруднюючих речовин, витяг з проекту обґрунтування обсягу викидів для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, технологічний регламент №Р-2022.1 від 01.11.2025 (опис технологічного процесу відновлення шин), відомості про наявність матеріально-технічної бази та довідка про власність обладнання №3 та №4 від 01.11.2025, зобов`язанням ФОП ОСОБА_2 №5 від 25.01.2023, дозвіл на здійснення операцій з оброблення відходів від 19.09.2025 № 14667_25, виписка з ЄДР 2934106221, 2010350010001868188 від 15.09.2025 ФОП ОСОБА_1 , свідоцтво про Державну реєстрацію серія В01 № 441674 та свідоцтво платника податку серія НОМЕР_2 фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , Karta Charakterystyki видана постачальником продукції (Паспорт безпеки хімічної продукції), протокол випробувань 0769-П від 24.09.2025 відсутність небезпечних властивостей, висновок експерта В-707 від 23.09.2025 щодо коду УКТ ЗЕД Тернопільської ТПП, витяг з веб-ресурсів www.olx.pl №40) та www.olx.ua про вартість бв шин (додаток Фото технологічного процесу переробки зношених (б/в) автомобільних шин гарячим методом відновлення протектора, обґрунтування імпорту б/в шин №1 від 07.03.2023 року, рішення судів, повідомлення митниці №7.3-153258 від 25.02.2022 стосовно митної вартості шин відновлених та шин бв, заява брокера 1 від 31.03.2026 про надання документів.
На думку суду, подані декларантом відповідно до частини другої статті 53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікувати оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.
Так контрактом від 14.09.2025, з додатками до нього, визначено предмет та умови поставки, строк дії контракту та основні зобов`язання продавця та покупця.
Відповідно до інвойсу №FV0108/03/2025 від 27.03.2025 фірма AVISO LOGISTICS поставила покупцю ОСОБА_1 товар - вживані автомобільні шини у кількості 1666,00 шт. за ціною 844,00 євро/3604,72 злотих, тобто 0,50 євро за 1 шт. Цим документом визначено ідентифікаційні ознаки товару, кількість, ціну.
Ціна товару в інвойсі № FV0108/03/2025 від 27.03.2025 (844,00 євро) відповідає фактурній вартості, зазначеній в МД №26UA205030003593U8.
Суд наголошує, що ціна продажу імпортованих товарів це ціна, зазначена саме відправником у рахунках-фактурах. Лише рахунок-фактура (інвойс) згідно з частиною другою статті 53 МК України є документом, який підтверджує митну вартість товару.
Жодних розбіжностей чи суперечностей щодо ціни товару подані позивачем документи не містять. 
Судом встановлено, що у інвойсі №FV0108/03/2026 від 27.03.2026 зазначено відповідне цільове призначення товару – «OPONY DO BIEZNIKOWANIA», тобто для переробки з метою відновлення протектора.
Також, у специфікації до контракту №3/25 від 14.09.2025 визначено, що товар імпортується з метою відновлення протектора, а інвойс №FV 0108/03/2026 від 27.03.2026 є комерційним та похідним документом, призначеним для підтвердження ціни та умов поставки. 
Судом досліджено, що у графі 8.3.4 акта митного огляду (інформація щодо виконаних завдань та виявлених невідповідностей) відсутні відомості про встановлення наявності торгових марок, зокрема «Nexen», «Michelin», «Goodyear», «Continental», «Bridgestone», «Hankook».
Окрім цього, у зазначеній графі не зафіксовано жодних невідповідностей, що свідчить про те, що за результатами митного огляду підтверджено відповідність товару заявленому опису. 
Предметом імпорту є зношені автомобільні шини, що ввозяться виключно як сировина для подальшої переробки (відновлення протектора), що прямо підтверджується умовами контракту, супровідними документами та фактичним станом товару. 
Факт наявності на таких шинах залишків маркування будь-яких виробників жодним чином не змінює їх фізичного стану як зношеного, непридатного для використання за первісним призначенням товару, та не впливає на їх ринкову вартість як відходів або вторинної сировини. 
Зношені автомобільні шини – відповідно до свого фактичного стану та цільового призначення є відходами / вторинною сировиною, що підлягають подальшій переробці. 
Відповідно до положень Закон України «Про відходи», відходами є речовини або предмети, яких власник позбувається, має намір або зобов`язаний позбутися. 
Крім того, згідно з міжнародними підходами, зокрема Базельська конвенція про контроль за транскордонним перевезенням небезпечних відходів, зношені шини відносяться до переліку відходів, що можуть переміщуватись з метою утилізації або переробки. 
Таким чином, у даному випадку товар не є готовою продукцією, не має споживчої цінності як шини для експлуатації, використовується виключно як сировина для переробки, що підтверджується наданими документами.
Висновок судового експерта Білобрана С.З. №25/1/243/1 від 05.12.2025 підтверджує, що вартість зношених автомобільних шин для легкових автомобілів, призначених для відновлення протектора, відповідає вартості шин, визначеній у контракті № 3/25 від 14.09.2025 р., який надходить на адресу ФОП ОСОБА_1 від фірми AVISO LOGISTICS Sp. z o.o. по цьому контракту при ввезенні на митну територію України, і може складати 0,4–0,5 євро без ПДВ за одну одиницю. 
В силу приписів частини другої статті 11 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» методичні та експертні документи, видані торгово-промисловими палатами в межах їх повноважень, є обов`язковими для застосування на всій території України.
Зазначена судова товарознавчої експертизи визначає ринкову (оціночну) вартість товару у межах цінового діапазону, встановлений експертом ціновий діапазон узгоджується із заявленою митною вартістю товару та підтверджує її відповідність ринковому рівню та економічну обґрунтованість, у висновку експертизи на сторінці 16 чітко зазначено їх кількість: 7 сторінок матеріалів, наданих замовником, та 12 сторінок інформації з інтернет-ресурсів та інших джерел, використаних під час дослідження.
Судом підтверджено, що позивачем Волинській митниці подані бухгалтерські та платіжні документи, які безпосередньо підтверджують здійснення господарської операції з придбання товару, його оплату, оплату транспортних послуг і формування всіх складових митної вартості. 
Зазначені документи є первинними у розумінні Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» та саме на їх підставі здійснюється бухгалтерський облік господарських операцій і визначається база для нарахування та сплати митних платежів.
Рахунки на оплату комісійних та посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), до митниці не подавалися у зв`язку з відсутністю таких операцій.
Страхові документи та документи, що містять відомості про вартість страхування, до митниці також не подавалися, оскільки страхування не здійснювалося.
Відповідно до розділу 3 частини 1 «Таблиця вимог до даних – виведення» делегованого регламенту Комісії (ЄС) 2024/249 від 30.11.2023р. графа [99 06] «Статистична вартість» ЄАД має містити статистичну вартість, виражену у валюті країни – члена ЄС, у якій здійснюються експортні формальності. 
Згідно з Керівництвом із заповнення ЄАД, термін «статистична вартість» означає вартість товарів на момент та у місці, де вони залишають територію країни члена ЄС, де оформлюється експорт.
Товари, вказані у ЄАД 26PL301010000XX8B0 від 2026-03-29 відправлені на умовах FCA-Wurzburg-Germany відповідно до Інкотермс. Статистична вартість товарів, відображена у графі [99 06] вищезазначених ЄАД базується на ціні на умовах FCA, та збільшена на прогнозовану вартість перевезення до кордону країни експорту.
Відповідно до контракту 3/25 від 14.09.2025 з додатками, Faktura FV 0108/03/2026 від 27.03.2026 - розрахунок за придбаний товар проходить в валюті – ЄВРО. В цій же валюті й проводилась оплата за придбаний товар що підтверджується платіжними інструкціями продавцю 3JBKLQ3 від 30.03.2026. 
Сума 7351 польських злотих, що зазначена в експортній декларації 26PL301010000XX8B0 від 2026-03-29 є статистичною вартістю, що використовується експорту для статистичних розрахунків країною, та не може братися при розрахунках митної вартості імпортуючого товару.
На переконання суду договір ДС-1 від 15.09.2025 підтверджує факт внутрішньої передачі товару між ФОП ОСОБА_1 та ФОП ОСОБА_2 для здійснення переробки (давальницька сировина) та не стосується правовідносин купівлі-продажу у межах зовнішньоекономічної операції.
Водночас, відповідно до частини 4 статті 53 Митного кодексу України, за наявності підозри щодо впливу взаємозв`язку митний орган зобов`язаний належно обґрунтувати такий вплив і витребувати додаткові документи.
Суд також не може погодитися із діями відповідача стосовно витребування додаткових документів, оскільки відповідачем не вказано та не обґрунтовано, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваного товару підтверджена документально.
Суд наголошує, що вимога про надання: договору (угоди, контракт) із третіми особами, пов`язаного з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунків про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунків про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); виписки з бухгалтерської документації; ліцензійного чи авторського договору покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; каталогів, специфікацій, прейскурантів (прайс-листів) виробника товару; висновків про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини відповідно до частини третьої статті 53 МК України є обґрунтованою тільки тоді, якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або відсутні відомості про усі числові значення складових митної вартості товарів.
Однак за обставин цієї справи відповідач не встановив розбіжностей, які дійсно мають вплив на правильність визначення митної вартості, зокрема щодо ціни товару, ознак підробки у поданих документах чи відсутність усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари згідно з умовами поставки, визначеними договірними сторонами (продавцем та покупцем).
З урахуванням наведеного висновок у спірному рішенні про неможливість визначення митної вартості товару за ціною договору щодо товару, який імпортується, та за рівнем, визначеним декларантом, не є доведеними. При цьому відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митній декларації, не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах. Наведене дає підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
Враховуючи позицію Верховного Суду у постановах від 12.03.2019 у справі №826/2313/16, від 13.06.2019 у справі №820/6315/15, суд зауважує, що вимоги частини третьої та четвертої статті 53 та частини другої статті 58 МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товару, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товару є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
При вирішенні спору суд враховує, що застосування другорядного - резервного методу визначення митної вартості товару передбачене статтею 64 МК України, згідно з якою у разі якщо митна вартість товару не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митним органом митних вартостях.
Відповідно до пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товару має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товару, інших умов, що могли вплинути на ціну товару), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товару, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
За змістом пункту 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товару, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598, у рішенні про коригування митної вартості зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом. Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо. У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Таким чином, у рішенні про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 08.02.2019 у справі №825/648/17.
Разом з тим, у спірному рішенні митний орган лише вказав номер та дату митної декларації на основі якої було здійснено коригування митної вартості товару, що не дає підстав вважати вказане рішення обґрунтованим та мотивованим.
На думку суду, відповідач не виконав обов`язку щодо наведення у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Разом з тим, суд зазначає, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації митниці, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.
Сам факт здійснення митного оформлення подібних товарів за митною вартістю, що є більша заявленої декларантом, не може бути безумовною підставою для коригування відповідачем митної вартості товару.
За усталеною та послідовною практикою Верховного Суду (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Також суд зазначає, що Верховний Суд у постанові від 08.10.2019 у справі №803/776/17 вказав, що декларант не зобов`язаний (звільнений від обов`язку) доводити правильність заявленої ним митної вартості: його твердження про розмір митної вартості вважається правомірним, доки протилежне не буде доведено контролюючим органом.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
На думку суду, відповідач не довів належними, достатніми та беззаперечними доказами, що надані декларантом документи в своїй сукупності не підтверджують числові значення складових митної вартості товару чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за товар, та що такі документи не дають можливість здійснити митне оформлення товару за визначеним декларантом основним методом – за ціною договору, як і не довів правових підстав для застосування резервного методу.
Відтак, з урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, суд дійшов висновку про те, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірного товару, оскільки позивач надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, а тому оскаржуване рішення про коригування митної вартості товарів №UA205030/2026/000007/2 від 31.03.2026 є необґрунтованим та безпідставним, не ґрунтується на нормах чинного законодавства, тому його слід визнати протиправним та скасувати, а позов задовольнити.
Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Оскільки суд задовольняє позов, то на користь позивача необхідно стягнути за рахунок бюджетних асигнувань відповідача судовий збір у сумі 2662,40 грн, сплачений згідно з платіжною інструкцією від 18.04.2026 №25 (а.с. 13).
Керуючись статтями 139, 243-246, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

ВИРІШИВ:

Адміністративний позов фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ) до Волинської митниці (44350, Волинська область, Ковельський район, село Римачі, вулиця Призалізнична, 13, код ЄДРПОУ 43958385) про визнання протиправним та скасування рішення про коригування митної вартості товарів задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Волинської митниці про коригування митної вартості товарів №UA205030/2026/000007/2 від 31.03.2026.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Волинської митниці на користь фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 2662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні 40 копійок).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя В. Л. Шепелюк