Справа № 643/22452/25
Провадження № 2-о/643/99/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2026   м. Харків

Салтівський районний суд міста Харкова у складі:
головуючого судді Афанасьєва В.О.,
за участю секретаря судового засідання Ткаченко В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові заяву Неминущого Петра Сергійовича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , заінтересовані особи– Управління соціального захисту населення адміністрації Салтівського району Харківської міської ради, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про встановлення факту, що має юридичне значення,-
ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою до Салтівського районного суду міста Харкова про встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , а саме те що ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
В обґрунтування заяви ОСОБА_4 , який діє в інтересах ОСОБА_1 пояснив, що заявниця народилась у м. Пристань Пристанського району Алтайського краю. В даний час вона є пенсіонером за віком та інвалідом 2 групи загального захворювання.
У заявника не співпадає прізвище з близькими родичами через що виникла необхідність підтвердження родинних зв`язків для захисту особистих немайнових прав.
Заявниця має проблеми зі здоров`ям, цукровий діабет, остеохондроз хребта, гіпертензивну хворобу серця, ускладнену катаракту тощо, тому потребує сторонньої допомоги та догляду.
Доглядати у подальшому за заявником на непрофесійній основі зможуть її родичі, а саме онуки ОСОБА_2 або ОСОБА_3 , однак через розбіжність у прізвищах, вирішити питання у позасудовий спосіб не вбачається можливим.
При народженні заявник мала прізвище « ОСОБА_5 ». В період з 16.09.1972 до квітня 1976 вона була одружена та мала прізвище « ОСОБА_6 ». ЇЇ чоловік помер у квітні 2020 року через 28 років після розлучення у Липецькій області рф, де вони разом проживали у період шлюбу. Розлучення з ОСОБА_7 було зареєстровано у м. Грязі Липецької області, таким чином документів щодо укладання шлюбу з ОСОБА_7 та про його смерть у заявника не зберіглось, через військову агресію рф отримати документи неможливо.
В період шлюбу з ОСОБА_7 , у них народилась спільна донька ОСОБА_8 ( нині має прізвище « ОСОБА_9 »).
Після смерті ОСОБА_7 , заявник мала прізвище « ОСОБА_6 ». Після чого, 31.12.1982 у м. Липецьку між нею та ОСОБА_10 укладено шлюб, оригінал свідоцтва якого не зберігся, однак доказом цього є відповідний штамп у паспорті заявниці, крім цього, факт укладення шлюбу підтверджується внесенням змін до трудової книжки на підставі свідоцтва про реєстрацію шлюбу.
Заявник починаючи з 2008 року і до теперішнього часу зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 . Її донька – ОСОБА_8 , 18.12.1993 уклала шлюб з ОСОБА_11 , про що було складено відповідний актовий запис № 1303.
В подальшому у шлюбі між донькою заявниці та ОСОБА_11 народились їх спільні сини, онуки заявниці: ОСОБА_3 та ОСОБА_2 . Нині онук ОСОБА_2 зареєстрований та проживає з нею за адресою: АДРЕСА_1 . Другий онук, ОСОБА_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .
Донька заявниці розірвала шлюб з ОСОБА_11 , про що в книзі реєстрації актів розірвання шлюбу 29.06.2001 зроблено запис № 294.
21.05.2024 донька заявниці уклала шлюб з ОСОБА_12 та змінила прізвище « ОСОБА_9 ». Донька заявниці з 23.05.2006 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , за цією адресою заявниця була зареєстрована з 06.09.1989 по 02.04.1997, що також, на думку заявниці, підтверджує родинний зв`язок заявниці з ОСОБА_13 .
У зв`язку з вищевикладеним, для захисту особистих немайнових прав, заявниця вимушена звернутися до суду та встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , а саме те що ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Провадження у справі відкрито 18.12.2025 ухвалою Салтівського районного суду міста Харкова.
Представник заявника у судове засідання не з`явився, завчасно надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та відсутності заявника, заяву просив задовольнити.
Представник заінтересованої особи УСЗНА Салтівського району ХМР у судове засідання не з`явилась, завчасно надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, рішення просила винести на розсуд суду.
Заінтересована особа ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності.
Заінтересована особа ОСОБА_2 у судове засідання не з`явився, завчасно направив суду заяву про розгляд справи за його відсутності.
Вислухавши сторони, допитавши свідків, з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги заяви, всебічно та повно дослідивши матеріали справи, вислухавши свідків, суд дійшов наступного висновку.
У судовому засіданні ОСОБА_14 пояснила, що є матір`ю колишнього чоловіка заявниці – ОСОБА_11 . До цього заявниця мала прізвище « ОСОБА_6 », потім змінила на « ОСОБА_15 ». Онуки – ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , у дитинстві проживали весь час з заявницею за адресою: АДРЕСА_1 . 
У судовому засіданні ОСОБА_14 , який допитаний у якості свідка, пояснив, що у минулому, заявниця – його теща, його колишня дружина була ОСОБА_6 . ОСОБА_1 вийшла заміж і тому змінила прізвище. Сім`я ОСОБА_15 спочатку проживали за однією адресою, потім переїхали в іншу квартиру по АДРЕСА_4 . До сьогоднішнього дня син свідка ОСОБА_2 проживає з заявницею, інший син – за іншою адресою.
Положеннями ч. 2 ст.315 ЦПК України визначено, що у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не встановлено іншого порядку їх встановлення.
Згідно вимогам ч. 1ст.319 ЦПК України у рішенні суду повинно бути зазначено відомості про факт, встановлений судом, мету його встановлення, а також докази, на підставі яких суд установив цей факт.
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 , ОСОБА_8 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1 , батьки – « ОСОБА_16 », « ОСОБА_17 ».
Відповідно до пенсійного посвідчення № НОМЕР_2 , ОСОБА_1 має пенсію за віком, 2 гр., загальне захворювання.
Згідно висновку про наявність порушення функцій організму через які невиліковно хворі особи не можуть самостійно пересуватися та самообслуговуватися і потребують соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі, виданий НКП «Міська поліклініка №11» ХМР, ОСОБА_1 потребує отримання соціальної послуги з догляду на непрофесійній основі від фізичної особи.
Згідно заяви № 20251006-770033 про надання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, відомостей про записи актового запису про шлюб в Державному реєстрі актів цивільного стану громадян щодо повного витягу щодо актового запису про шлюб 03.02.1997, не виявлено.
Відповідно до трудової книжки ОСОБА_18 серії НОМЕР_3 , прізвище змінено з « ОСОБА_6 » на « ОСОБА_15 » у зв`язку із свідоцтвом про шлюб № НОМЕР_4 .
Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00054224156 від 16.10.2025, прізвище до реєстрації шлюбу « ОСОБА_6 », після реєстрації – « ОСОБА_19 ».
Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьки – ОСОБА_11 , ОСОБА_20 .
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_6 , ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьки - ОСОБА_11 , ОСОБА_20 .
Відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу серії НОМЕР_7 , шлюб між ОСОБА_11 та ОСОБА_20 розірвано 29.06.2001 року.
Відповідно до свідоцтва про одруження серії НОМЕР_8 , ОСОБА_12 та ОСОБА_20 уклали шлюб 21.05.2004, прізвище дружини після одруження – ОСОБА_9 .
Згідно заяви про обмін житлової площі, запропоновано обмін квартири за адресою: АДРЕСА_5 . Проживаючі члени родини: ОСОБА_21 , ОСОБА_8 .
Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_9 , ОСОБА_11 , народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , батьки – « ОСОБА_22 », « ОСОБА_23 ».
Згідно рішення виконавчого комітету Московської районної у місті Харкові ради № 182/4 від 10.06.2008, дозволено неповнолітнім ОСОБА_2 і ОСОБА_3 знятися з реєстраційного обліку по АДРЕСА_6 та зареєструватися по АДРЕСА_1 .
Відповідно до довідки про зареєстрованих у житловому приміщенні осіб, за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстровані наступні особи: ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_13 .
Крім того, судом досліджено сімейні фотографії, надані заявницею разом із заявою, які у своїй сукупності з іншими доказами дають підстави зробити висновок, що ОСОБА_1 дійсно перебуває у родинних відносинах з відповідачами.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Аналіз положень статті 315 ЦПК України свідчить про те, що факт родинних відносин між фізичними особами встановлюється у судовому порядку, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки.
Cімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у цій категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують доводи сторони, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів.
Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.
Пункт 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» вказує, що суд може встановити факт родинних відносин, якщо в органах РАЦС не зберігся відповідний запис чи відмовлено в його відновленні, або ж він може бути відновлений лише на підставі рішення суду.
Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо.
Відповідно до Роз`яснення Міністерства Юстиції України від 11.10.2011 «Окремі питання спадкування», "Ступінь споріднення", тобто кількість народжень, що пов`язують між собою двох осіб, які перебувають у родинних зв`язках, до родичів четвертого ступеня споріднення належать діти рідних племінників та племінниць спадкодавця (двоюрідні онуки та онучки) і рідні брати та сестри його діда та баби (двоюрідні дід та баба). До родичів п`ятого ступеня споріднення - діти його двоюрідних онуків і онучок (двоюрідні правнуки та правнучки), діти його двоюрідних братів та сестер (двоюрідні племінниці та племінники), діти його двоюрідних дідів та бабок (двоюрідні дядьки та тітки). Родичі шостого ступеня споріднення це - діти його двоюрідних правнуків та правнучок (двоюрідні праправнуки та праправнучки), діти його двоюрідних племінників та племінниць (троюрідні онуки та онучки), діти його двоюрідних дядьків та тіток (троюрідні брати та сестри). У п`яту чергу право на спадкування мають родичі четвертого - шостого ступеня споріднення, якщо відсутні спадкоємці перших чотирьох черг.
Зазначене цілком узгоджується із викладеними у Листі Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» роз`ясненням суті спадкування за правом представлення, яке полягає в тому, що хоча деякі родичі спадкодавця (його внуки, правнуки, прабаба, прадід, племінники, двоюрідні брати та сестри спадкодавця) не включаються до складу жодної з черг спадкоємців за законом, про те вони не усуваються повністю від спадкування і за певних умов набувають права спадкування.
Згідно з п. 6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність.
Тлумачення як ст. 3 ЦК України загалом, так і п. 6 ст.3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися, зокрема, при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.
При цьому для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки та врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватноправових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм.
Наведені обставини, з урахуванням принципу розумності, свідчать, що ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 проте відсутність відповідних підтверджуючих документів позбавляють заявника встановити факт родинних відносин між ними, тому цей факт підлягає встановленню у судовому порядку. Можливість довести цей факт іншим способом у позивача відсутня.
Суд бере до уваги показання свідків, які є логічними, послідовними і такими, що узгоджуються із матеріалами справи та неспростовано підтверджують, ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
Враховуючи зазначене вище, а також те, що позов про встановлення факту родинних відносин породжує юридичні наслідки для заявника, а встановити його іншим шляхом неможливо, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст.2, 4, 12, 13, 76-81, 89, 259, 263-265, 280-282, 315 ЦПК України, 

УХВАЛИВ:
Заяву задовольнити.
Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , а саме те, що ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_3 .
Встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , а саме те, що ОСОБА_1 є бабою ОСОБА_2 .
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне рішення не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду.
Заявник:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП: НОМЕР_2 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;
Заінтересовані особи: Управління соціального захисту населення адміністрації Салтівського району Харківської міської ради, ЄДРПОУ 25864181, адреса: м. Харків, пр-т. Тракторобудівників, 144;
ОСОБА_2 ,  ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_10 , місце реєстрації: АДРЕСА_1 ;
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_11 , місце реєстрації: АДРЕСА_2 .

Суддя:        В.О. Афанасьєв