СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2026 року м. Харків Справа № 905/1187/24 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А. , суддя Хачатрян В.С.,

при секретарі судового засідання , Погребняк А. М., 
за участі представників сторін, 
від позивача, Клімушев Є. В . ,
відповідача , Горбенко К. О. ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу відповідача , за вх. №274 д/1 на рішення господарського суду Донецької області від "11" червня 2025 р. ( 23.01.2026 , суддя Макарова Ю. В. ) у справі №905/1187/24 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Надра Юзівська”, м.Київ,
до відповідача Державне регіональне геологічне підприємство “Донецькгеологія”, м.Бахмут, Донецька область,
про стягнення 508 705, 80 грн.

ВСТАНОВИВ:
Рішенням Господарського суду Донецької області від 11.06. 2025 р. у справі №905/1187/24 позовні вимоги задоволено частково. Стягнуто з Державного регіонального геологічного підприємства «Донецькгеологія» (84511, Донецька область, м.Бахмут, вул.О.Сибірцева, 17; код ЄДРПОУ25119860) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Надра Юзівська» (04053, м.Київ, вул. Кудрявцева, буд. 26/28; код ЄДРПОУ 38077614) грошові кошти у розмірі 272588,33грн, додатковий штраф 7% у розмірі 19081,18грн, 3% річних у розмірі 156,40грн та судовий збір у розмірі 4377,39грн. В решті позовних вимог відмовлено .
Не погодившись частково з ухваленим судом першої інстанції судовим рішенням, апелянт звернувся до Східного апеляційного господарського суду зі скаргою в якій просить рішення скасувати в частині задоволення позовних вимог та прийняти нове рішення про повну відмову у задоволенні позову. Вважає, що рішення по справі, в оскаржуваній частині прийнято з порушенням норм матеріального права та без урахування усіх обставин справи. Наполягає, що через наставання обставини форс-мажору взагалі відсутні підстави для стягнення з відповідача будь яких штрафних санкцій. Умовами договору укладеного між сторонами на відповідача не було покладено жодних обмежень щодо строку на повідомлення позивачу про настання форс-мажорних обставин. Позивач не мав права нараховувати штрафні санкції за період , який перевищує 6 місяців. Наполягає, що Договір на цей час є чинним, а тому відсутні підстави для стягнення частини попередньої оплати. Крім того матеріали справи містять докази повного виконання відповідачем робіт, за які позивачем було зроблено передоплату, у зв`язку з чим відсутні підстави для стягнення як «невідпрацьованої» передоплати так і будь яких штрафних санкцій. 
Для розгляду справи шляхом автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Склярук О.І., суддя Гетьман Р.А., суддя Хачатрян В.С.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.02.2026 р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача , за вх.№274 д/1 на рішення господарського суду Донецької області від 11.06. 2025р. у справі №905/1187/24, встановлено учасникам справи строк до 06.03.2026 включно для подання відзивів на апеляційну скаргу з доказами їх надсилання (доданих до них документів) іншим учасникам справи, витребувано у Господарського суду Донецької області матеріали оскарження у справі .
Відповідно до приписів частини 1 статті 273 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції розглядається протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.
24.02.2022 Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб. В подальшому строк дії воєнного стану було продовжено.
Відповідно до наказу Східного апеляційного господарського суду від 25.03.2022 №03 «Про встановлення особливого режиму роботи суду в умовах воєнного стану» встановлено особливий режим роботи Східного апеляційного господарського суду в умовах воєнного стану з 01.04.2022 та запроваджено відповідні організаційні заходи, зокрема:
- тимчасово зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу до усунення обставин, які в умовах воєнної агресії проти України зумовлюють загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів і працівників суду;
- запроваджено з 01.04.2022 роботу Східного апеляційного господарського суду у віддаленому режимі. Режим роботи суду може бути змінений з урахуванням об`єктивних обставин загострення збройної агресії (у тому числі ведення бойових дій) на адміністративно-територіальній одиниці місця розташування суду;
- рекомендовано учасникам судових справ утриматись від відвідування суду, свої процесуальні права та обов`язки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, реалізовувати з використанням офіційної електронної пошти суду: inbox@eag.court.gov.ua;
- забезпечено приймання та опрацювання вхідної кореспонденції, що надходить до суду засобами електронного зв`язку. У разі відсутності об`єктивної можливості дотримання приписів процесуального законодавства та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, відповідні дії здійснювати після усунення обставин, що зумовили таку неможливість.
Відповідно до ст.26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства в умовах воєнного стану забороняється.
При цьому, згідно Рекомендацій прийнятих Радою суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану, при визначенні умов роботи суду у воєнний час, рекомендовано керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні. У випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.
На підставі вищевикладеного, у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану, враховуючи поточну обстановку, що склалася в місті Харкові, суд був вимушений вийти за межі строку встановленого у статті 273 Господарського процесуального кодексу України.
06.03.2026 через систему Електронний суд від позивача по справі надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому просять рішення по справі залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення
12.03.2026 через систему Електронний суд від апелянта надійшли додаткові пояснення по справі
16.04.2026 через систему Електронний суд від позивача по справі надійшли додаткові пояснення
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 03.04.2026 р. розгляд справи призначено на 16.04.2026 р.
У судовому засіданні, яке відбулося 16.04.2026 приймали участь представники позивача та відповідача, які підтримали свої вимоги та заперечення.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.04.2026 у судовому засіданні оголошувалася перерва до 11.05.2026 р.
05.05.2026 через систему Електронний суд від апелянта надійшли додаткові пояснення по справі
06.05.2026 через систему Електронний суд від позивача по справі надійшли додаткові пояснення
У судовому засіданні, яке відбулося 11.05.2026 приймали участь представники позивача та відповідача, які наполягали на своїх вимогах та запереченнях. 
Відповідно до приписів статті 269 Господарського процесуального кодексу України, Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі. ( ст.270 ГПК України) 
Заслухавши доповідь головуючого по справі ( суддю доповідача), дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, відзив на апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права судова колегія зазначає наступне. 
Судом першої інстанції встановлено такі обставини справи
27.10.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «Надра Юзівське» (далі замовник, позивач) та Державним регіональним геологічним підприємством «Донецькгеологія» (далі виконавець, відповідач) був укладений договір №1012-03/3е-21-07 (далі договір), відповідно до умов п.1.1. якого виконавець переймає на себе зобов`язання за завданням замовника виконати наступні роботи (далі - роботи) «Вивчення геології водного басейну підземних вод, розташованих у межах Юзівської площі, з метою її використання у виробничих процесах; утилізація відпрацьованих технічних вод з урахуванням умов дотримання екологічних стандартів» (код згідно з ДК 016-2010-71.12.3 «Послуги геологічні, геофізичні та пов`язані з ними вишукувальні та консультаційні послуги»), а замовник зобов`язується прийняти і сплатити виконані роботи, якщо вони відповідають вимогам цього договору.
Відповідно до п.1.2 договору в склад робіт входить: збір і узагальнення геологічних, гідрологічних та екологічних матеріалів; підготовка комплекту геологічних карт покривних і похованих відкладів масштабу 1:200000; підготовка комплекту зведених та спеціалізованих гідрогеологічних і гідрогеологічних карт масштабу 1:200 000; підготовка комплекту еколого-геологічних карт масштабу 1:200 000; складання пояснювальної записки до результатів робіт.
Обсяг і термін виконання робіт визначені технічним завданням (Додаток №1) та календарним планом (Додаток№2), які є невід`ємною частиною цього договору (п.1.3. договору).
Згідно п.2.1 договору вартість робіт за договором складає 831186,42грн, крім того ПДВ 20% -166237,28грн. Загальна вартість робіт з урахуванням ПДВ складає 997423,70грн.
Вартість робіт включає в себе вартість необхідних для їх виконання матеріалів інших витрат виконавця, пов`язаних з виконанням робіт, та плата за виконання ним роботи згідно калькуляції вартості робіт (Додаток№3), узгоджених замовником і виконавцем (Додаток №4), які є невід`ємною частиною цього договору (п.2.2. договору).
Вартість робіт є остаточною і може бути змінена тільки за взаємною письмовою згодою сторін в разі внесення замовником змін і доповнень в обсязі виконаних робіт згідно з пунктом 5.1. договору (п.2.4 договору).
За приписами п.2.9 договору оплата робіт здійснюється замовником наступним порядком: попередня оплата 50% від суми договору в розмірі 498711,85грн, в т.ч. ПДВ 83118,64грн остаточний розрахунок протягом 10 календарних днів з дня підписання сторонами акту здачі-приймання виконаних робіт.
Приймання виконаних робіт за даним договором здійснюється сторонами шляхом підписання уповноваженими представниками обох сторін Акту здачі-приймання виконаних робіт (п.3.1. договору).
У п.3.2. договору сторони дійшли згоди, що акт передається замовнику протягом 7 календарних днів з моменту закінчення етапу робіт або його складової частини.
Відповідно до п.4.1 договору на виконання умов цього договору виконавець бере на себе наступні зобов`язання:
- виконати роботи в обсязі, що передбачені умовами цього договору, з належною якістю у терміни, що відповідають календарному плану (Додаток 2 до договору) з дати отримання передплати. Вимоги до якості робіт, які є предметом договору, визначаються чинними нормативно-технічними документами на проведення робіт та технічним завданням замовника. Роботи розпочати протягом 5 (п`яти) календарних днів з дня укладання договору та отримання попередньої оплати. (п.4.1.1.);
- при неможливості виконання робіт у строк, обумовлений цим договором, негайно повідомити про це замовника. Передача повідомлення можлива з допомогою факсимільного зв`язку, електронної пошти та іншими доступними засобами зв`язку (п.п.4.1.2);
- усувати виявлені недоліки у наданих послугах за свій рахунок у встановлений сторонами термін (п.п.4.1.3);
- забезпечити замовнику доступ до робіт для перевірки ходу їх виконання (п.п.4.1.4).
Згідно п.4.2 договору виконавець має право:
- отримувати від замовника інформацію, документацію, необхідну для виконання робіт за цим договором за попередньо спрямованої замовнику заявкою (п.п4.2.1);
- отримати за виконану роботу оплату в розмірах і строки, передбачені цим договором (п.п.4.2.2).
В свою чергу, відповідно до п.4.3 договору замовник бере на себе зобов`язання в тому числі: здійснювати виконавцю оплату за виконані роботи в розмірах і в терміни, що передбачені договором (п.4.3.1 договору); приймати від виконавця результати робіт помісячно (поетапно) шляхом підписання Акту здачі-приймання виконаних робіт, якщо виконані роботи відповідають умовам договору.
Замовник має право: відмовитись від прийняття виконаних робіт, якщо вони не відповідають умовам договору, і вимагати від виконавця відшкодування збитків, якщо вони виникли внаслідок невиконання або неналежного виконання виконавцем взятих на себе зобов`язань за цим договором (п.п.4.4.1 договору).
За умовами п.5.2 договору приймання виконаних робіт здійснюється сторонами шляхом підписання уповноваженими представниками обох сторін акту здачі-приймання виконаних робіт. Повноваження кожного представника замовника і виконавця, що беруть участь у прийманні робіт та підписання актів, повинні бути підтверджені відповідною довіреністю оформленою згідно з чинним законодавством України.
За порушення термінів виконання робіт або терміну усунення недоліків у виконаних роботах, виконавець виплачує замовникові штраф у розмірі 0,1 відсоток від вартості робіт, по яким допущено прострочення виконання, за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково сплачується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості (п.6.2. договору).
Відповідно до п.6.4 договору всі спори між сторонами вирішуються шляхом переговорів. При неможливості вирішення спору шляхом переговорів, вони підлягають розгляду в установленому законодавством України порядку.
Згідно п.7.1. договору сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання своїх зобов`язань за цим договором, якщо це стало наслідком обставин непереборного характеру (стихійних лих, війни, блокади, і т.п обставини), що не залежать від волі сторін і безпосередньо впливають на виконання договору.
У разі якщо такі обставини тривають більш ніж 1 (один) місяць, кожна із сторін вправі відмовитися від подальшого виконання своїх зобов`язань за цим договором. У цьому випадку жодна із сторін не має права вимагати компенсації можливих збитків від іншої сторони (п.7.2. договору).
У п.7.3 договору погоджено, що сторона для якої склалася неможливість виконання зобов`язань за цим договором на умовах, передбачених п.6.1., зобов`язана і термін не більше 5 календарних днів письмово сповістити іншу сторону з додатком відповідного документу, виданого Торгово-промисловою палатою України або іншим компетентним органом.
Не повідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих на себе за цим договором зобов`язань, відповідно до п.6.3 цього договору, позбавляє цю сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину, як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань за цим договором (п.7.4. договору).
Будь-які зміни і доповнення до цього договору мають силу тільки в тому випадку, якщо вони оформлені в письмовому вигляді і підписані обома сторонами і є невід`ємними частинами цього договору (п.8.1 договору).
Відповідно до п.9.1 договору невід`ємною частиною договору є: Додаток № 1 - Технічне завдання (п.п.9.1.1); Додаток №2 - Календарний план робіт (п.п.9.1.2); Додаток №3 - Зведений розрахунок кошторисної вартості геологорозвідувальних робіт (п.п.9.1.3); Додаток №4 Протокол угоди про договірну ціну (п.п.9.1.4).
Договір набирає чинності в день отримання виконавцем передоплати та діє до 31.12.2022, у разі невиконання фінансових зобов`язань сторонами до повного їх виконання. (п.10.1 договору).
У якості Додатку 1 до договору сторонами погоджено Технічне завдання «Вивчення геології водного басейну підземних вод розташованих в межах Юзівської площі з метою її використання у виробничих процесах; утилізація відпрацьованих технічних вод з урахуванням умов дотримання екологічних стандартів» .
Технічним завданням передбачені наступні завдання:
- Розробка концептуальної гідрогеологічної моделі вирішення прогнозних гідрогеологічних та геоекологічних задач (1.Загальна оцінка можливих змін геоекологічних умов площі Юзівська; 2. Оцінка пропускної спроможності проектних об`єктів і робіт; 3. Прогнозна оцінка гідрогеологічних умов на конкретних ділянках; 4. Завальна зведена гідрогеологічна карта; 5.Карта забруднення ґрунтів; 6. Геологічні карти четвертинних та кам`яновугільних відкладів; 7. Карта водозаборів; 8. Карта мінеральних вод; 9. Карта природних пам`яток);
- Описати загальну характеристику геологічної будови Юзівської площі (стратиграфія, літологія);
- Описати загальну гідрогеологічну характеристику Юзівської області (основні водоносні горизонти і розділяючи товщини, їх характеристика, балансова структура, хімічний склад основних горизонтів);
- Описати характеристику основних екзогенних процесів, розповсюджених і потенційно можливих в межах Юзівської площі;
- Оцінити запаси підземних вод;
- Надати найбільш оптимальний варіант здійснення водозабору для технологічних потреб;
- Дослідити гідрогеологічні характеристики водотоків; середні максимальні і мінімальні витрати на воду;
- Визначення кліматичних особливостей; якість поверхневих вод і джерела їх забруднення;
- Оцінка сучасного стану технології підготовки до скиду технічних/побутових вод Харківської, Донецької області;
- Вимоги до якості стічних вод, що приймаються на очисні споруди;
- Запропонувати можливі технічні рішення щодо водозабезпечення технічною водою виробничих потреб буріння та ГРП;
- Розробка графічних додатків (1. Геологічна карта до четвертинних відкладів масштаб 1:200 000; 2. Геологічна карта до кайнозойських відкладів масштаб 1: 200 000; 3. Геоморфологічна карта масштаб 1:200 000; 4. Зведення гідрогеологічна карта масштаб 1: 200 000; 5. Карта водо пунктів масштаб 1: 200 000; 6. Карта поширення небезпечних геологічних процесів масштаб 1:200 000; 7.Карта техногенного навантаження (забруднення геологічного середовища) масштаб 1: 200 000; 8. Карта родовищ та проявів мінеральних вод масштаб 1:200 000; 9. Карта розміщення природних об`єктів масштаб 1:200 000);
- Розробка табличних додатків (1. Каталог водозаборів; 2. Каталог родовищ та проявів мінеральних вод; 3. Каталог проявів небезпечних геологічних процесів; 4. Каталог розміщення природоохоронних процесів).
В якості Додатку 2 до договору сторонами затверджений Календарний план (Додаток 2 до договору), яким погодили створення робочого продукту поетапно, узгоджено наступні етапи та терміни виконання робіт (початок кінець):
1. Збір та узагальнення матеріалів попередніх робіт :
1.1. Збір додаткових текстових та графічних геологічних матеріалів 01.11.2021-10.11.2021;
1.2. Збір і узагальнення матеріалів стосовно поверхневих вод та кліматичних особливостей площі робіт 08.11.2021-20.12.2021;
1.3. Векторизація графічних матеріалів -10.11.2021-28.11.2021;
2. Складання комплекту геологічних і гідрогеологічних карт м-бу 1:200 000:
2.1. Геологічна карта четвертинних відкладів 15.11.2021-15.01.2022;
2.2. Геологічна карта дочетвертинних відкладів 15.11.2021-30.12.2021;
2.3. Геологічна карта докайнозойських відкладів 22.11.2021-17.12.2021;
2.4. Геологічна карта домезозойських відкладів 08.11.2021-30.11.2021;
2.5. Зведена гідрогеологічна карта 08.11.2021- 30.11.2021;
2.6. Геоморфологічна карта 20.12.2021-17.01.2022;
3. Складання комплекту спеціалізованих гідрогеологічних, інженерно-геологічних та еколого-геологічних карт масштабу 1:200 000:
3.1 Карта водопунктів 10.11.2021-13.12.2022;
3.2 Карта родовищ і проявів мінеральних вод -14.12.2021-17.01.2022;
3.3 Складання карти поширення небезпечних геологічних процесів 22.11.2021-17.01.2022;
3.4 Карта техногенного навантаження -15.11.2021-23.01.2022;
3.5 Карта розміщення природоохоронних об`єктів -13.12.2021-23.01.2022;
4. Складання комплекту спеціалізованих карт в масштабі 1:500 000:
4.1 Складання карти розташування гідрогеологічних постів з відображенням даних по середньому багаторічному споживанню -10.11.2021-20.12.2021;
4.2 Складання схеми розташування метеостанцій в районі робіт -15.11.2021-20.12.2021;
4.3. Складання карти розташування станцій по скиду підготовленої /очищеної/ технічної води з відображенням об`ємів скиду - 22.11.2021-17.01.2022;
4.4. Складання карти розташування станцій по переробці підготовленої/очищеної/технічної води з відображенням об`ємів переробки -22.11.2021-17.01.2022;
5. Оформлення картопобудов та складання пояснювальної записки за результатами робіт:
5.1 Складання пояснювальної записки за результатами робіт-24.01.2021-14.02.2022;
5.2 Векторизація та оформлення картопобутов - 01.12.2021-06.02.2022:
5.3 Тиражування та оформлення комплекту звітних матеріалів 07.02.2022-21.02.2022;
5.4 Розгляд та затвердження результатів робіт - 22.02.2022-29.02.2022.
У якості Додатку 3 до договору сторони затвердили зведений розрахунок кошторисної вартості геологорозвідувальних робіт, у якому погодили найменування робіт та витрат, обсяг та вартість робіт.
Протоколом угоди про договірну ціну на науково-технічну продукцію (Додаток №4 до договору) сторони погодили величину договірної ціни на створення/передачу/науково-технічної продукції в розмірі 831186,42грн, крім того ПДВ 20% 166237,28грн. Загальна вартість робіт з урахуванням ПДВ складає 997423,70грн.
Договір та додатки до нього підписані та скріплені печатками сторін без зауважень чи застережень.
Судом встановлено, що 24.11.2021 позивач на виконання умов п.2.9 договору перерахував відповідачу передоплату за договором у розмірі 498711,85грн., що підтверджується наявною у матеріалах справи копією платіжної інструкції №41.
23.12.2021 сторонами був підписаний акт здачі-приймання виконаних робіт за договором, яким підтвердили виконання на суму 226123,52грн (з ПДВ) наступних робіт: збір, аналіз та узагальнення геолого-геофізичних матеріалів по аркушах м-бу 1:200 000 М-37ХІХ, М-37-ХХ, М-37-ХХІ і М-37-ХХYІІ; складання та оформлення геологічної карти докайнозойських відкладів; складання геологічної карти домезозойських відкладів. Жодних заперечень щодо об`єму, якості, діючої нормативної документації щодо виконаних робіт цей акт не містить.
Директором ДРГП Донецькгеологія М. Жикаляк підписаний та скріплений печаткою вказаного підприємства акт звірки взаємних розрахунків за період 1 квартал 2022 за договором №10121-03/3е-21-07 від 27.10.2021, відповідно до якого кінцеве сальдо складає 272 588,33грн.
В матеріалах справи наявний адресований відповідачу лист позивача №07/22-92 від 07.07.2022, у якому у відповідь на лист ДРГП Донецькгеологія №1/173 від 28.04.2022 про складені останнім векторизованих інноваційних геологічних карт, модернізованої гідрогеологічної карти позивач звертає увагу виконавця на необхідності виконання робіт відповідно до технічного завдання (Додаток №1 договору). Відносно наполягань підприємства на суттєвому збільшенні ціни договору позивач висловив заперечення у зв`язку з відсутністю підстав для збільшення ціни договору. Крім того, посилаючись на настання станом на 24.02.2022 строків виконання робіт за 1-4 етапом, за 5 етапом частково, позивач просив відповідача проінформувати, які роботи були виконанні станом на 24.02.2022.
Листом від 02.08.2022 №08/22-106 позивач у відповідь на лист відповідача від 21.07.2022 №1/201 зазначив, що всі істотні умови договору залишаються чинними, обставини непереборної сили не припиняють та не змінюють зобов`язання сторін за договором, а лише є підставою для звільнення від відповідальності за несвоєчасне виконання зобов`язань, пов`язане з обставинами непереборної сили.
Позивач звернувся до відповідача з листом-вимогою №2024/114 від 25.07.2024, у якому вимагав невідкладно надати геологічні матеріали та інші докази виконання визначених технічним завданням (Додаток №1 до договору) робіт на суму сплаченої попередньої оплати у розмірі 272 588,33грн, у протилежному випадку вимагав у виконавця повернути вказану суму протягом 7 календарних днів з моменту отримання даного листа-вимоги.
Відповідач у адресованому позивачу листі №01/08-03 від 12.08.2024 підтвердив отримання вимоги 05.08.2024, стосовно ненадання замовнику геологічних матеріалів посилався на особливості функціонування підприємства після 24.02.2024 року і форс-мажорні обставини в зв`язку з воєнною агресією РФ проти України та активними бойовими діями в регіоні. Водночас відповідач зазначив, що протягом 2023 року були складені усі геологічні карти (інноваційні), геологічні розрізи до них, умовні позначення, а також не передбачена договором і технічним завданням карта закономірностей розповсюдження покладів вуглеводнів Юзівської площі та прилеглих територій тощо. Також відповідач повідомив про можливість завершити складання усіх графічних матеріалів і тексту звіту в наступному 2025 році.
Посилаючись на неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором, залишення відповідачем без задоволення вимог позивача як надати докази виконання робіт на суму попередньої оплати у розмірі 272588,33грн, так і повернути вказані грошові кошти, позивач звернувся із розглядуваним позовом до суду.
Як зазначалося вище, рішенням по справі позовні вимоги позивача задоволено частково.
Судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог з огляду на нижче викладене.
Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 Цивільного кодексу України ( ст.509 ЦК України)
Статтею 526 Цивільного кодексу України унормовано, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Стаття 11 Цивільного кодексу України встановлює, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. ( ст.626 ЦК України)
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
Предметом спору в даній справі є матеріально-правова вимога позивача про стягнення грошових коштів, сплачених у вигляді авансового платежу, яка виникла внаслідок неналежного виконання відповідачем договірних зобов`язань щодо своєчасного виконання робіт за договором №10121-03/3е-21-07 від 27.10.2021, штрафних санкцій за порушення строків виконання робіт, а також трьох процентів річних, нарахованих за прострочення повернення суми авансу, та штрафних санкцій.
Як встановлено судом першої інстанції, укладений між сторонами справи договір №10121-03/3е-21-07 від 27.10.2021 за своїм змістом та правовою природою є договором на виконання науково-дослідних робіт. Зокрема, календарний план (Додаток 2 до договору) визначає проведення науково-дослідної роботи з «Вивчення геології водного басейну підземних вод, розташованих у межах Юзівської площі, з метою її використання у виробничих процесах; утилізація відпрацьованих технічних вод з урахуванням умов дотримання екологічних стандартів».
Правовідносини, що склались між сторонами, регулюються положеннями Глави 62 Цивільного кодексу України.
За договором на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт підрядник (виконавець) зобов`язується провести за завданням замовника наукові дослідження, розробити зразок нового виробу та конструкторську документацію на нього, нову технологію тощо, а замовник зобов`язується прийняти виконану роботу та оплатити її. Договір може охоплювати весь цикл проведення наукових досліджень, розроблення та виготовлення зразків або його окремі етапи. ( ст.892 ЦК України)
Аналогічне положення міститься також у статті 331 Господарського кодексу України (у редакції тут і далі станом на час виникнення спірних правовідносин сторін).
Відповідно до частини 1 статті 894 Цивільного кодексу України виконавець зобов`язаний передати, а замовник прийняти та оплатити повністю завершені науково-дослідні або дослідно-конструкторські та технологічні роботи. Договором можуть бути передбачені прийняття та оплата окремих етапів робіт або інший спосіб оплати.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 897 Цивільного кодексу України виконавець за договором на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт зобов`язаний виконати роботи відповідно до погодженої із замовником програми (техніко-економічних показників) або тематики і передати замовникові результат у строк, встановлений договором.
У свою чергу замовник за договором на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт зобов`язаний: видати виконавцеві технічне завдання та погодити з ним програму (техніко-економічні показники) або тематику робіт; передати виконавцеві необхідну для виконання робіт інформацію; прийняти виконані роботи та оплатити їх.
Статтею 900 Цивільного кодексу України унормовано, що виконавець відповідає перед замовником за порушення договору на виконання науково-дослідних або дослідно-конструкторських та технологічних робіт, якщо не доведе, що порушення договору сталося не з його вини. Виконавець зобов`язаний відшкодувати замовнику реальні збитки у межах ціни робіт, в яких виявлено недоліки, якщо договором встановлено, що вони підлягають відшкодуванню в межах загальної ціни робіт за договором.
Позивач у позовній заяві зазначив, що внаслідок тривалого прострочення з боку відповідача ТОВ «Надра Юзівська» втратило інтерес до виконання цього зобов`язання, а тому наполягає на поверненні залишку невідпрацьованої попередньої оплати у розмірі 272588,33грн.
Як встановлено судом першої інстанції , на підставі укладеного договору у ТОВ «Надра Юзівське» виник обов`язок здійснити попередню оплату у розмірі 50% від суми договору та оплату за виконані роботи, а у ДРГП Донецькгеологія з дати отримання передплати виконати передбачені умовами договору роботи з належною якістю у обсягах та термінах, визначених технічним завданням (Додаток 1 до договору) та календарним планом (Додаток 2 до договору).
Позивач виконав свої зобов`язання з перерахування попередньої оплати 24.11.2021 у розмірі 498711,85грн, що складає 50% від суми договору. Відтак, у відповідача виникло зустрічне зобов`язання виконати роботи у визначені календарним планом терміни.
Згідно до приписів частини 1 статті 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).
Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 ЦК України).
Сторони у п.1.3. Договору дійшли згоди, що обсяг і термін виконання робіт визначені технічним завданням (Додаток №1) та календарним планом (Додаток №2), які є невід`ємною частиною цього договору.
Відповідно до п.4.1. Договору виконавець взяв на себе наступні зобов`язання: виконати роботи у терміни, що відповідають календарному плану (Додаток 2 до договору) з дати отримання передплати. (п.п.4.1.1. договору); при неможливості виконання робіт у строк, обумовлений цим договором, негайно повідомити про це замовника. Передача повідомлення можлива з допомогою факсимільного зв`язку, електронної пошти та іншими доступними засобами зв`язку (п.п.4.1.2);
Календарний план (Додаток 2 до договору) передбачає проведення науково-дослідної роботи поетапно у п`ять етапів, за кожним з яких сторонами визначений термін виконання (початок-кінець).
Так, відповідно до календарного плану, перший етап передбачав термін виконання робіт зі збору та узагальнення матеріалів у період 01.11. - 28.11.2021, наступні етапи з другого по четвертий роботи зі складання всіх комплектів карт, завершальний п`ятий етап передбачав оформлення картопобудов та складання пояснювальної записки за результатами робіт у загальний термін 24.01. - 29.02.2022.
Судом першої інстанції також встановлено та не спростовано під час апеляційного провадження, що завершальні роботи п`ятого етапу з оформлення комплекту звітних матеріалів повинні були бути закінчені 21.02.2022. Наступний період починаючи з 22.02.2022 передбачав лише сам розгляд та затвердження результатів робіт позивачем.
Пунктом 3.1. Договору встановлено, що приймання виконаних робіт за даним договором здійснюється сторонами шляхом підписання уповноваженими представниками обох сторін Акту здачі-приймання виконаних робіт .
У п.3.2. договору сторони дійшли згоди, що акт передається замовнику протягом 7 календарних днів з моменту закінчення етапу робіт або його складової частини.
Відповідно до п.4.3 договору замовник бере на себе зобов`язання в тому числі: здійснювати виконавцю оплату за виконані роботи в розмірах і в терміни, що передбачені договором (п.4.3.1 договору); приймати від виконавця результати робіт помісячно (поетапно) шляхом підписання Акту здачі-приймання виконаних робіт, якщо виконані роботи відповідають умовам договору.
Матеріалами справи доведено часткове використання авансу, оскільки перший етап та частково другий етап (геологічні карти до кайнозойських, домезозойських відкладів) робіт по договору на загальну суму 226123,52грн (з ПДВ) були виконані відповідачем та прийняті позивачем, що підтверджується належним чином оформленим актом здачі-приймання робіт від 23.12.2021, копія якого міститься в матеріалах справи.
Разом з тим, сторони не укладали актів щодо решти суми отриманого ДРГП «Донецькгеологія» авансу (272588,33грн).
З матеріалів справи убачається, що позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням, вимогою виконати роботи відповідно до технічного завдання (Додаток №1 договору), документально оформити та передати фактично виконані роботи, надати докази виконання визначених технічним завданням робіт на суму сплаченої попередньої оплати у розмірі 272588,33грн.
Відповідач вимоги позивача не виконав.
ДРГП «Донецькгеологія» у листі №01/08-03 від 12.08.2024 у відповідь на вимогу позивача повернути залишок попередньої оплати не спростував факту невиконання всього об`єму робіт відповідно до технічного завдання, посилаючись на форс-мажорні обставини (непереборної сили) в зв`язку з воєнною агресією та повідомив про можливість завершити складання усіх графічних матеріалів і тексту звіту у 2025 році.
З матеріалів справи убачається, що Виконавець ( відповідач) зобов`язаний був завершити весь обсяг науково-дослідницьких робіт за договором, в тому числі ураховуючи період затвердження результатів робіт до 29.02.2022.
Відповідно до п.10.1 договору останній набирає чинності в день отримання виконавцем передоплати та діє до 31.12.2022, у разі невиконання фінансових зобов`язань сторонами до повного їх виконання.
Відповідач після вказаного терміну та до звернення з даним позовом до суду не надав замовнику будь-яких доказів продовження виконання робіт за договором, що свідчить про відсутність продовження відповідних відносин, припинення дії договору в частині виконання робіт.
Належні та допустимі докази виконання робіт на залишок попередньої оплати у розмірі 272588,33грн в матеріалах справи відсутні.
З матеріалів справи убачається, що відповідач у суді першої інстанції стверджував про виконання робіт на вказану суму. На підтвердження своїх доводів до доповнень та уточнень до відзиву від 12.11.2024 надав до суду першої інстанції перелік виконаних підприємством нібито до 24.02.2024 картографічних матеріалів, 
Зазначене відбулося вже після звернення з позовом у справі.
За умовами п.2.9 договору замовник здійснює розрахунок протягом 10 календарних днів з дня підписання сторонами акту здачі-приймання виконаних робіт.
Як зазначалося вище, етапи робіт та їх складові визначені в календарному плані.
Приймання виконаних робіт за даним договором здійснюється сторонами шляхом підписання уповноваженими представниками обох сторін акту здачі-приймання виконаних робіт про що прямо зазначено у п.3.1, п.5.2 Договору.
У п.3.2. Договору сторони дійшли згоди, що акт передається замовнику протягом 7 календарних днів з моменту закінчення етапу робіт або його складової частини.
З наведеного вбачається, що для здійснення ТОВ «Надра Юзівське» оплати виконаних ДРГП «Донецькгеологія» робіт, останній повинен направити саме позивачу визначені договором документи - акт приймання виконаних будівельних робіт, а позивач повинен його підписати або направити мотивовану відмову від прийняття робіт.
Надсилання суду будь-яких геологічних матеріалів, інших результатів робіт, а не замовнику разом з актом здачі-приймання виконаних робіт свідчить про порушення порядку передання результатів робіт за договором.
Верховний Суд неодноразово зазначав, що у свою чергу обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника (такі висновки наведені в постановах Верховного Суду від 21.08.2019 у справі №917/1489/18, від 18.07.2019 у справі №910/6491/18, від 19.06.2019 у справі №910/11191/18).
З матеріалів справи також убачається, що вже після закриття підготовчого провадження у справі, завданням якого є визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів, відповідачем вчинялися дії з актування виконаних робіт шляхом направлення на адресу відповідача акту виконаних робіт №2 від 03.02.2025, який не був прийнятий судом до розгляду. 
З огляду на наведене, твердження апелянта про те, що ним було повністю виконано роботи за договором, і , як наслідок, відсутні підстави для повернення залишку авансу та стягнення штрафних санкцій, судовою колегією відхиляються, як такі , що не підтверджуються матеріалами справи.
Щодо твердження апелянта про те, що Договір, укладений між сторонами на цей час є діючим.
Відповідно до п. 10.1 Договору, цей Договір набирає чинності в день отримання виконавцем передоплати та діє до 31.12.2022 р.
Як убачається з матеріалів справи у грудні 2021 між сторонами було підписано Акт здачі приймання виконаних робіт за договором на суму 188 436,27 грн, крім того ПДВ 20 %, який складає 37 687,25 грн, загальна вартість з урахуванням ПДВ складає 226 123,52, яким виконавець підтвердив виконання наступних робіт: збір , аналіз та узагальнення геолого-геофізичних матеріалів по аркушах м-бу 1:200 000 М-37-ХІХ, М-37-ХХ, М-37-ХХІ і М-37-ХХУІІ, складання та оформлення геологічної карти докайнозойських відкладів, складання геологічної карти домезозойських відкладів.
Згідно пояснень позивача, в подальшому будь-яких інших робіт , передбачених умовами цього договору, Технічним завданням ( Додаток№ 1 до Договору), відповідачем виконано не було.
Умовами Договору не передбачено автоматичного продовження дії договору після спливу терміну, передбаченого п.10.1. Таким чином Договір № 10/21-03/3е-21-07 від 27.10.2021 закінчив свою дію 31.12.2022 р. 
Щодо посилання апелянта на лист- вимогу позивача від 25.07.2024 р, яким позивач вимагав від відповідача надати геологічні матеріали та інші документи, а також докази виконання щодо кожного етапу робіт, визначених Технічним завданням на суму сплаченої замовником попередньої оплати у розмірі 272 588, 33 грн
Судова колегія зазначає, що у зазначеному листі не вимагалось від виконавця виконувати будь- які роботи за Договором чи продовжити їх виконання, а лише вимагалось надати Замовнику підготовлені геологічні матеріали або інші документи чи докази щодо виконання робіт визначених Технічним завданням.
За таких обставин, твердження апелянта про те, що у вказаному листі вимозі від 25.07.2024 містилася оферта з боку позивача щодо продовження дії Договору не підтверджується матеріалами справи. 
Крім того, матеріали справи не містять жодних доказів, які би свідчили про вчинення Позивачем «конклюдентних» дій, спрямованих на продовження дії договору.
Таким чином, Договір укладений між позивачем та відповідачем припинив свою дію 31.12.2022 р. 
Щодо наявності підстав для задоволення позовної вимоги про повернення суми авансу.
Судова колегія бере до уваги, що закінчення строку дії договору не припиняє зобов`язання, яке не було виконане належним чином однією зі сторін, а закон не передбачає такої підстави, як закінчення строку дії договору, для припинення зобов`язання, яке лишилося невиконаним. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.04.2021 року у справі №755/19205/17, від 05.02.2025 у справі №917/892/23.
Відповідно до приписів частини 2 статті 570 Цивільного кодексу України, якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона є авансом.
Верховним Судом у у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 21.02.2018 у справі №910/12382/17 та у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №918/631/19 було зроблено наступний правовий висновок.
Виходячи із системного аналізу вимог чинного законодавства аванс (попередня оплата) - це грошова сума, яка не забезпечує виконання договору, а є сумою, що перераховується згідно з договором наперед, у рахунок майбутніх розрахунків, зокрема, за роботи, які мають бути виконані. При цьому, аванс підлягає поверненню особі, яка його сплатила, лише у випадку невиконання зобов`язання, за яким передавався аванс, незалежно від того, з чиєї вини це відбулося. 
В даному випадку, умови договору не містять положень щодо повернення авансу.
Оскільки положеннями договору та главою 62 Цивільного кодексу України не врегульовано особливостей повернення виконавцем замовнику попередньої оплати в разі невиконання виконавцем своїх зобов`язань за договором на виконання науково-дослідних робіт та правового механізму її повернення, судом першої інстанції було застосовано до спірних правовідносин частину 2 статті 693 Цивільного кодексу України, згідно з якої, якщо продавець, який одержав суму попередньої оплати товару, не передав товар у встановлений строк, покупець має право вимагати передання оплаченого товару або повернення суми попередньої оплати.
Умови договору не містять положень щодо строків повернення авансу, а чинним законодавством такий строк не встановлений.
У зв`язку з чим, суд першої інстанції застосував до спірних правовідносин положення частину 2 статті 530 Цивільного кодексу України, яка передбачає, що якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звертався до відповідача з листом-вимогою №2024/114 від 25.07.2024 у якому вимагав, у разі ненадання доказів виконання робіт, повернути протягом семи календарних днів з моменту отримання вимоги на користь ТОВ «Надра Юзівська» суму сплаченої попередньої оплати у розмірі 272588,33грн.
В матеріалах справи наявна відповідь ДРГП Донецькгеологія №01/08-03 від 12.08.2024 на зазначену вимогу, у якій підтверджено факт її отримання підприємством 05.08.2024.
Враховуючи отримання листа-вимоги відповідачем 05.08.2024, граничний строк для повернення залишку передоплати для відповідача наступив 12.08.2024, з 13.08.2024 почалось прострочення виконання.
Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. ( ч.1 ст.612 ЦК України) 
Як зазначалося вище, відповідач належним чином виконав, а позивач - прийняв перший та частково другий етап робіт за договором на суму 226123,52грн.
Оскільки строк дії договору визначений сторонами до 31.12.2022 і відповідачем не було надано доказів належного виконання робіт по іншим визначеним етапам, а також доказів повернення позивачу залишку попередньої оплати, судова колегія також приходить до висновку, що вимога позивача про повернення перерахованої попередньої оплати підлягає задоволенню в частині невикористаної суми авансу у розмірі 272588,33грн.
Враховуючи те, що відповідач не виконав свої зобов`язання за договором, у свою чергу не повернув залишок попередньої оплати, позивач також просив суд стягнути з відповідача 3% річних у розмірі 491,55грн, внаслідок порушення термінів виконання робіт штраф 0,1% за кожен день прострочення у розмірі 216544,74грн та додатковий штраф 7% у розмірі 19081,18грн.
Відповідно до частини першої, другої статті 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Положеннями статті 617 Цивільного кодексу України та статті 218 Господарського кодексу України, який був чинним на час виникнення спірних правовідносин, передбачено можливість звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо сторона договору доведе, що таке порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили (форс-мажору).
Таким чином, форс-мажор не звільняє сторін договору від виконання зобов`язань і не змінює строків такого виконання. Зазначений інститут спрямований виключно на звільнення сторони від негативних наслідків, а саме від відповідальності за невиконання чи прострочення виконання зобов`язань на період існування форс-мажору.
За правовою позицією Верховного Суду у постанові від 13.09.2023 у справі №910/8741/22 нарахування у вигляді інфляційних втрат та 3% річних, що передбачені частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України, за своєю правовою природою не є правовою відповідальністю (штрафними санкціями), встановленою статтями 611 Цивільного кодексу України та 217 Господарського кодексу України. Тому правила щодо звільнення від відповідальності за порушення зобов`язання у випадку настання непереборної сили (форс-мажору), визначені статтями 617 Цивільного кодексу України та 218 Господарського, не підлягають застосуванню до акцесорного зобов`язання, передбаченого частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України, щодо сплати суми боргу з урахуванням установленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також процентів річних від простроченої суми.
За таких обставин, навіть у разі встановлення надзвичайних обставин відсутні підстави для звільнення особи, яка порушила зобов`язання, від сплати правомірно заявлених до стягнення відсотків річних. 
З огляду на наведене, вимоги позивача щодо нарахування відсотків річних є правомірними, а посилання апелянта на відсутність підстав для їх застосування у зв`язку з наявністю форс-мажорних обставин, судовою колегією відхиляються.
Щодо твердження апелянта про відсутність підстав для нарахування штрафних санкцій, оскільки під час дії договору виникли форс-мажорні обставини, які підтверджено відповідними доказами.
У постанові від 25.01.2022 у справі №904/3886/21 Верховний Суд щодо застосування статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" зазначив, що:
- ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності;
- форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом;
- наявність форс-мажорних обставин засвідчується Торгово-промисловою палатою України та уповноваженими нею регіональними торгово-промисловими палатами відповідно до статей 14, 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати України" шляхом видачі сертифіката.
Разом з тим форс-мажорні обставини мають індивідуальний персоніфікований характер щодо конкретного договору та його сторін. Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин.
Тобто мають індивідуальний персоніфікований характер щодо конкретного договору та його сторін.
У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.07.2019 у справі №917/1053/18 зазначено, що лише посилання сторони у справі на наявність обставин непереборної сили та надання підтверджуючих доказів не може вважатися безумовним доведенням відповідних обставин, яке не потребує оцінки суду. Саме суд повинен на підставі наявних у матеріалах доказів встановити, чи дійсно такі обставини, на які посилається сторона, є надзвичайними і невідворотними, що об`єктивно унеможливили належне виконання стороною свого обов`язку.
У постанові від 31.08.2022 у справі №910/15264/21 Верховний Суд виснував, що між обставинами непереборної сили та неможливістю належного виконання зобов`язання має бути причинно-наслідковий зв`язок. Тобто неможливість виконання зобов`язання має бути викликана саме обставиною непереборної сили, а не обставинами, ризик настання яких несе учасник правовідносин.
Наявність форс-мажорних обставин у цій справі обґрунтована відповідачем повномасштабною військовою агресією Російської Федерації проти України, що стало підставою для введення в Україні воєнного стану.
Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 за №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, який триває до теперішнього часу.
Судовою колегію враховано, що місцезнаходження відповідача у справі: 84511, Донецька обл., м.Бахмут, вул. О.Сибірцева, будинок 17.
Згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28 лютого 2025 року №376, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 11 березня 2025 року за №380/43786 місто Бахмут починаючи з 24.02.2022 по 12.12.2023 відносилось до територій активних бойових дій та з 13.12.2023 тимчасово окуповане.
У підтвердження настання форс-мажорних обставин відповідач надав суду, зокрема, виданий ДРГП «Донецькгеологія» Наказ №19-пр від 28.02.2022 Про оголошення простою, відповідно до якого у зв`язку із форс-мажорними обставинами непоборної сили через збройну агресію рф проти України оголошено вимушений простій господарської діяльності підприємства, також в матеріалах справи наявний лист Східного офісу Мінюсту України №20220301_163911 який зазначений в підставі видання зазначеного наказу разом з листом ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1.
У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі №908/2287/17 вказано, що засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) може вважатися достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин для сторін договору, якщо вони про це домовилися, але не пов`язує суд у випадку виникнення спору між сторонами щодо правової кваліфікації певних обставин як форс-мажорних.
Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначає, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом про їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі № 926/2343/16, від 16.07.2019 у справі №917/1053/18 та від 25.11.2021 у справі №905/55/21). Адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу.
Верховний Суд у постанові від 07.06.2023 у справі №906/540/22 зробив висновок, що Сертифікат ТПП не є єдиним доказом існування форс-мажорних обставин; обставини форс-мажору мають оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.08.2022 у справі №908/2287/17, від 21.07.2021 у справі №912/3323/20, від 25.11.2021 у справі №905/55/21).
Дослідивши, чи дійсно такі обставини, на які посилається відповідач, є такими, що об`єктивно унеможливили належне виконання відповідачем свого обов`язку щодо виконання робіт за договором, судова колегія зазначає наступне
Відповідно до календарного плану всі графічні матеріали у вигляді карт та інші роботи передбачені технічним завданням, в тому числі щодо складання пояснювальної записки за результатами робіт, повинні були передані замовнику до 21 лютого 2022, тобто до виникнення форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) через військову агресію рф проти України.
Суд приймає до уваги, що завершальні роботи п`ятого етапу з оформлення комплекту звітних матеріалів повинні були бути закінчені 21.02.2022, наступний період з 22.02.2022 по 29.02.2022 передбачав лише сам розгляд та затвердження результатів робіт позивачем.
Враховуючи викладене, відсутні правові підстави для звільнення відповідача від відповідальності за невиконання зобов`язань за спірним договором.
Крім того, Судом першої інстанції було відмовлено в частині стягнення штрафу у розмірі 0,1 % від вартості робіт за кожний день прострочення у сумі 216544,74грн у зв`язку з недоведеністю цих позовних вимог в заявленому розмірі
Щодо стягнення штрафу у розмірі 19081,18грн, що складає 7% від вартості робіт, по яких допущено прострочення виконання понад 30 днів.
Відповідно до частини 2 статті 549 Цивільного кодексу України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Відповідно до приписів п.6.2 договору за порушення термінів виконання робіт понад тридцять днів додатково сплачується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.
Ця сума стягується один раз додатково лише у випадку порушення термінів виконання робіт понад тридцять днів та не підпадає під обмеження, визначені у частини 6 статті 232 Господарського кодексу України..
Як встановлено судом, відповідно до Календарного плану на проведення науково-дослідної роботи останній завершальний п`ятий етап робіт передбачав оформлення картопобудов та складання пояснювальної записки за результатами робіт у термін 24.01. 29.02.2022, тобто відповідач повинен був виконати всі роботи за договором до 29.02.2022 включно.
Судом першої інстанції було перевірено розрахунок заявленого штрафу та встановлено, що нарахування вказаної неустойки ґрунтується на умовах договору та на нормах законодавства, розрахунок є арифметично вірним, внаслідок чого вимоги в цій частині є правомірними і підлягають задоволенню в заявленому розмірі 19081,18грн.
Щодо інших аргументів апелянта, до судовою колегією вони були досліджені проте не наводяться у тексті даної постанови, з огляду на наступне. 
У справі "Трофимчук проти України" (№4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Відповідно до приписів статті 275 Господарського процесуального кодексу України Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення;
Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. ( ст.276 ГПК України)
В даному випадку судова колегія приходить до висновку, що рішення по справі прийнято судом першої інстанції з додержанням норм матеріального та процесуального права у зв`язку з чим, рішення по справі залишається без змін, а апеляційна скарга - без задоволення.
Судові витрати покладаються на заявника апеляційної скарги.
Керуючись ст. ст. 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний суд 

ПОСТАНОВИВ:
1.Апеляційну скаргу Державне регіональне геологічне підприємство “Донецькгеологія”, м.Бахмут, Донецька область, на рішення господарського суду Донецької області від 11.06.2025 у справі № 905/1187/24 – залишити без задоволення.
2.Рішення господарського суду Донецької області від 11.06.2025 у справі №905/1187/24 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки оскарження передбачено ст. 286 -289 Господарського процесуального кодексу України.
Повна постанова складена 20.05.26.

Головуючий суддя О.І. Склярук

Суддя Р.А. Гетьман 

Суддя В.С. Хачатрян