СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2026 року м. Харків Справа № 922/3073/25 

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Білоусова Я.О., суддя Демідова П.В. , суддя Тарасова І.В.
за участі секретаря судового засідання Андерс О.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" (вх.№ 542 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 24.02.2026 (прийняте у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Сальніковою Г.І., повне рішення складено 05.03.2026) у справі №922/3073/25
за позовом Харківської міської ради, м.Харків,
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд", м.Харків,
про стягнення 614 121,98 грн,

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2025 року Харківська міська рада звернулась до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Каштановій, 10 у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.01.2020 по 28.02.2022 у розмірі 850 322,77 грн. 
22.12.2025 позивачем подана заява про зменшення розміру позовних вимог (вх. №30063), в якій Харківська міська рада, користуючись правом, передбаченим ст. 46 ГПК України, просила суд прийняти заяву про зменшення розміру позовних вимог у справі та розглядати позовні вимоги Харківської міської ради у наступній редакції: 
"1. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп-Трейд" (вул. Каштанова, 10, м. Харків, 61035, код ЄДРПОУ 32135104) на користь Харківської міської ради (м-н. Конституції, 7, м. Харків, 61003, код ЄДРПОУ: 04059243, платіжні реквізити: отримувач - ГУК Харків обл/МТГ Харків, код отримувача (ЄДРПОУ) - 37874947, рахунок (IBAN) - UA508999980334109812000020649, банк отримувача – Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходів бюджету - 18010600) 614121,98 грн заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, м. Харків, 61035, у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010, за період з 01.09.2020 по 28.02.2022.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп-Трейд" (вул. Каштанова, 10, м. Харків, 61035, код ЄДРПОУ 32135104) на користь Харківської міської ради (м-н Конституції, 7, м. Харків, 61003, код ЄДРПОУ 04059243, платіжні реквізити: отримувач - Харківська міська рада, код отримувача (ЄДРПОУ) 04059243, рахунок (IBAN) – UA518201720344240012000032986, банк – Державна казначейська служба України м. Київ, МФО – 820172) витрати зі сплати судового збору у сумі 9211,83 грн." 
Рішенням Господарського суду Харківської області від 24.02.2026 у справі №922/3073/25 позов задоволено. 
Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп-Трейд" на користь Харківської міської ради 614121,98 грн заборгованості зі сплати орендної плати за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 28.02.2022 та витрати зі сплати судового збору у розмірі 9211,83 грн.
Рішення суду обґрунтовано тим, що з моменту затвердження нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки, відповідач мав сплачувати орендну плату в новому розмірі. Внесення будь-яких змін до договору оренди не потребується. Розмір орендної плати за договором, яку відповідач повинен був сплачувати після вступу в дію Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - з 01.01.2020 складає 3% нормативної грошової оцінки земельної ділянки та становить: за період з 01.09.2020 по 31.12.2020 у розмірі 270961,76 грн; за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 у розмірі 812885,28 грн; за період з 01.01.2022 по 28.02.2022 у розмірі 149028,96 грн. Матеріали справи свідчать та відповідачем не було спростовано, що згідно з листом ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025 ТОВ "Олім-Трейд" обліковується платником орендної плати за земельну ділянку з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові загальною площею 1,0518 га. За даними податкових декларацій з плати за земельну ділянку площею 1,0518 га сплачено, зокрема, за 11 місяців 2020 року - 373972,20 грн (за січень-лютий та квітень-листопад 33997,47 грн щомісячно, за грудень 33997,50 грн), за 2021 рік - 407969,67 грн (за січень-листопад 33997,47 грн щомісячно, за грудень 33997,50 грн), за січень-лютий 2022 р. - 74794,44 грн (37397,22 грн щомісячно). Таким чином, відповідачем вчинялися дії щодо сплати орендної плати за спірний період щодо земельної ділянки з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові загальною площею 1,0518 га. у вказаних розмірах, однак оскільки спірна земельна ділянка протягом тривалого строку використовувалась відповідачем без належної сплати орендної оплати з огляду на встановлені судом та не спростовані відповідачем обставини, судом вбачається порушення відповідачем прав та законних інтересів позивача, за захистом яких останній звернувся до суду. Суд відхилив твердження відповідача про те, що позовні вимоги за період часу з 01.01.2020 по 03.12.2020, в силу положень статті 57 ГПК України, є необґрунтованими належними доказами, а позовні вимоги в частині за період часу з 01.01.2020 по 31.08.2020 не можуть повторно розглядатися судом, оскільки вже є судове рішення, яке набрало законної сили ухвалене між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, з огляду на те, що судом виконані усі завдання підготовчого засідання, визначені частиною 1 статті 177 ГПК України, з`ясовано з урахуванням наданих учасниками справи відповідей та пояснень на поставлені судом питання наведені відповідачем обставини та позивачем реалізовано передбачене статтею 46 ГПК України право на зменшення розміру позовних вимог про стягнення з ТОВ "Олім-Трейд" заборгованості з орендної плати за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, згідно наведених у позовній заяві розрахунків розміру щомісячних орендних платежів за договором оренди землі 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010, а саме: за період з 01.09.2020 по 31.12.2020 у розмірі 134971,85 грн, з 01.01.2021 по 31.12.2021 у розмірі 404915,61 грн, з 01.01.2022 по 28.02.2022 у розмірі 74234,52 грн. Також, суд відхилив посилання відповідача в обґрунтування заперечень проти позовних вимог на ухвалу Господарського суду Харківської області від 16.12.2020 у справі №922/3454/20 та твердження про те, що позовні вимоги у даній справі є необґрунтованими належними доказами, оскільки у справі №922/3454/20 позивачем визначено спірний період з 01.11.2017 по 31.08.2020, та саме щодо спірного періоду, який входив до предмету доказування, встановлювалися відповідні обставини. Поряд з цим, у даній справі позивачем з урахуванням зменшення розміру позовних вимог здійснено розрахунок за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, згідно наведених у позовній заяві розрахунків розміру щомісячних орендних платежів за договором оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 та вказаний розрахунок обґрунтовано здійснено з урахуванням належних та допустимих доказів, які подано в обґрунтування позовних вимог, зокрема, витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2725/176-20 від 03.04.2020 та листа ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025, що відповідачем не спростовано. Суд відхилив заперечення відповідача про те, що в матеріалах справи відсутні докази оприлюднення рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова, як необґрунтовані та зазначив, що матеріали справи містять рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018", як належний доказ в обґрунтування позовної заяви. Як зазначено в рішенні, з моменту затвердження нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки, відповідач мав сплачувати орендну плату в новому розмірі. Внесення будь-яких змін до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди внаслідок зміни нормативної грошової оцінки не потребується, а тому суд відхилив заперечення відповідача щодо викладеного як безпідставні. Враховуючи вищевказані обставини, відсутність у матеріалах справи доказів, які б спростовували наявність заборгованості відповідача перед позивачем, а також доказів, які свідчать про сплату орендної плати у належному розмірі за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, перевіривши правомірність та обґрунтованість здійсненого розрахунку суд дійшов висновку, що заборгованість у розмірі 614121,98 грн за період з 01.09.2020 по 28.02.2022 є обґрунтованою, правомірною, не спростованою відповідачем у розумінні вимог 13, 74 ГПК України, а тому підлягає задоволенню.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" не погодилося з рішенням суду першої інстанції та звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 24.02.2026 у справі №922/3073/25; ухвалити нове судове рішення, яким відмовити Харківській міській раді у задоволенні позовної заяви у повному обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на наступне:
- судом першої інстанції було порушено приписи ст.ст. 13 та 81 ГПК України, саме ТОВ «Олімп-Трейд» не було забезпечено можливість подати до суду докази на підтвердження доводів відповідача;
- в ході розгляду Господарським судом Харківської області справи №922/3454/20 було встановлено юридичний факт відсутності у ТОВ «Олімп-Трейд» заборгованості зі сплати орендної плати станом на 03.12.2020;
- Харківською міською радою не було надано до позовної заяви доказів оприлюднення рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018», також таких доказів не було надано в ході судового розгляду незважаючи на те, що на вказані обставини було зазначено представником відповідача у відзиві на позовну заяву;
- відповідачем не надано до матеріалів справи будь-якого листування між позивачем та відповідачем щодо несплати орендарем у повному обсязі орендної плати; доказів звернення позивача до відповідача з вимогами про сплату орендної плати у повному обсязі за період 2019 - 2022 років у позасудовому порядку.
До апеляційної скарги відповідачем додано додаткові докази.
Відповідно до розпорядження Східного апеляційного господарського суду щодо повторного автоматизованого розподілу справи та протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.05.2026 у зв`язку з відпустками судді Лакізи В.В. та судді Мартюхіної Н.О., які входили до складу колегії суддів, для розгляду справи №922/3073/25 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Білоусова Я.О., суддя Демідова П.В., суддя Тарасова І.В.
Представник відповідача у судовому засіданні підтримав клопотання про долучення додаткових доказів у справі.
Представник позивача у судовому засіданні проти клопотання відповідача про долучення додаткових доказів заперечував.
Колегія суддів, розглянувши клопотання відповідача про долучення додаткових доказів зазначає наступне.
Відповідно до частини 1, 2 ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та (одночасно) перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Згідно із частиною 3 ст.269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази про неможливість їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Наведені положення визначають обов`язкову сукупність умов для вирішення питання про прийняття доказів апеляційним судом, а саме: (1) винятковість випадку та (2) причини неподання доказів у першій інстанції, що об`єктивно не залежать від учасника справи, а також (3) покладення тягаря доведення цих обставин на учасника справи, який ці докази подає (близький за змістом висновок викладений у постановах Верховного Суду від 13.04.2021 у справі № 909/722/14, від 01.07.2021 у справі № 46/603, від 26.10.2021 у справі № 914/2578/20).
Верховний Суд сформулював усталений правовий висновок про те, що єдиний винятковий випадок, коли можливе прийняття судом, у тому числі апеляційної інстанції, доказів з порушеннями встановленого процесуальним законом порядку, - це наявність об`єктивних обставин, які унеможливлюють своєчасне вчинення такої процесуальної дії з причин, що не залежали від нього, тягар доведення яких покладений на учасника справи (подібні за змістом висновки щодо застосування статті 269 ГПК України викладено Верховним Судом, зокрема, у постановах від 18.06.2020 у справі № 909/965/16, від 26.02.2019 у справі № 913/632/17, від 13.01.2021 у справі № 10/Б-921/1442/2013).
Прийняття апеляційним судом доказів без встановлення й оцінки обов`язкових за частиною третьою статті 269 ГПК України передумов, крім порушення відповідних процесуальних приписів, матиме наслідком недотримання принципів рівності учасників процесу і змагальності сторін, принципу правової визначеності в аспекті однозначності та передбачуваності. Відповідну правову позицію викладено Верховним Судом, зокрема, у постанові від 17.04.2024 у справі № 903/877/20.
Отже, при поданні учасником справи доказів, які не були подані до суду першої інстанції, такий учасник справи повинен письмово обґрунтувати, в чому полягає винятковість випадку неподання зазначених доказів до суду першої інстанції у встановлений строк, а також надати відповідні докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від особи, яка їх подає.
При цьому, за імперативним приписом частини четвертої статті 13 названого Кодексу кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних, зокрема, з невчиненням нею процесуальних дій.
Прийняття судом апеляційної інстанції додаткових документів на стадії апеляційного провадження, за відсутності визначених статтею 269 ГПК України підстав для їх прийняття, фактично порушує принцип рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідач просить прийняти додаткові докази, а саме: адвокатський запит від 10.10.2025 та лист Департаменту земельних відносин Харківської міської ради від 20.10.2025, тобто документи, які існували та були наявні у відповідача до прийняття судом оскаржуваного рішення (24.02.2026), однак не були подані відповідачем до суду першої інстанції.
При цьому колегія суддів вважає безпідставними посилання представника відповідача на те, що дані документи з технічних причин не було завантажено до електронного кабінету, з огляду на те, що учасники справи повинні самі пересвідчуватися у документах та доказах, які вони завантажують до підсистеми Електронний суд, чого останнім зроблено не було. Відповідач не був позбавлений права подати до суду першої інстанції нове клопотання з проханням приєднати до матеріалів справи вказані докази, якщо вони помилково не були завантажені системою Електронний суд.
Крім того, в жодних документах, наданих відповідачем до матеріалів справи, відсутні посилання на додатки, в яких зазначалось би про зазначені вище листи.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне відмовити у прийнятті додаткових доказів, доданих відповідачем до апеляційної скарги, з огляду на недоведеність скаржником неможливості їх подання до суду першої інстанції.
Представник відповідача у судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги та просив суд її задовольнити.
Представник позивача у судовому засіданні проти апеляційної скарги заперечував, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи та вимоги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 16.01.2007 між Харківською міською радою (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" (орендар) було укладено договір оренди землі, який зареєстровано у Харківській регіональній філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру при Державному комітеті України по земельних ресурсах" в Державному реєстрі земель 21.02.2007 за №440767100010.
Відповідно до пункту 1 договору орендодавець на підставі рішення XL сесії Харківської міської ради IV скликання від 28.09.2005 №170/05 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів" надає, а орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку несільськогосподарського призначення - землі промисловості, які знаходяться в м. Харків, вул. Каштанова, 10. 
Згідно з пунктом 2 договору в оренду передається земельна ділянка загальною площею 1,0518 га, в тому числі під забудовою 0,7050 га, інших угідь 0,3468 га. 
Відповідно до умов пункту 3 договору на земельній ділянці знаходяться об`єкти нерухомого майна - нежитлові будівлі: літ. "И-2"; літ. "К-1"; літ. "Л-1"; літ. "М-1"; літ. "Н-1"; літ. "О-1", які належать орендареві на праві колективної власності. 
За умовами пункту 5 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на період експлуатації становить 1 949 727 грн. 
Відповідно до пункту 8 договору договір укладено строком: на період експлуатації до 01.10.2030. Після закінчення строку договору орендар має переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі орендар повинен не пізніше ніж за 30 днів до закінчення строку дії договору повідомити письмово орендодавця про намір продовжити його дію. 
У пункту 9 договору передбачено, що орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем у грошовій формі на рахунок Державного казначейства у Харківській області. Інформація щодо реквізитів отримується у відповідному органі державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Розмір орендної плати в місяць за земельну ділянку згідно з довідкою №4074/06 від 29.06.2006 становить на період експлуатації 4445,38 грн. 
Відповідно до пункту 10 договору обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції. 
Орендна плата за земельну ділянку сплачується рівними частками щомісячно протягом 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця (пункт 11 договору).
У пункті 13 договору передбачено, що розмір орендної плати переглядається у разі: а) зміни умов господарювання, передбачених договором; б) зміни розмірів земельного податку, підвищення цін, тарифів; в) внаслідок інфляції - щорічно; г) погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини орендаря, що підтверджується документами. 
Згідно з умовами пункту 15 договору земельна ділянка передається в оренду для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель (виробничі, складські та побутові приміщення).
Відповідно до пункту 16 договору цільове призначення земельної ділянки: землі промисловості. 
У пункті 18 договору передбачено, що передача земельної ділянки в оренду здійснюється з розробленням проекту її відведення. Підставою розроблення проекту відведення земельної ділянки є рішення XXI сесії Харківської міської ради XXIV скликання від 28.04.2004 №53/04 "Про надання згоди на розробку проектів відведення земельних ділянок юридичним та фізичним особам". 
Відповідно до пункту 20 договору передача земельної ділянки орендарю здійснюється протягом десяти днів після державної реєстрації цього договору за актом її приймання-передачі. 
Відповідно до акту приймання-передачі земельної ділянки №276 від 23.02.2007 орендарю було передано земельну ділянку площею 1,0518 га в оренду строком до 01.10.2030 для експлуатації та обслуговування нежитлових будівель (виробничі, складські та побутові приміщення на підставі рішення XL сесії Харківської міської ради IV скликання від 28.09.2005 №170/05 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для будівництва (реконструкції) та подальшої експлуатації об`єктів". 
10.03.2011 між сторонами було укладено договір про зміну договору оренди землі, відповідно до якого пункти 5, 9 договору викладено в наступній редакції: 
"5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки відповідно до витягу з технічної документації №4213/08 від 28.08.2008 становить 6 653 047 гривень, а з урахуванням коефіцієнтів індексації за 2008 та 2009 р.р. складає 8 116 717 гривень. При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки". 
"9.Орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем щомісячно у грошовій формі на рахунок Державного казначейства у Харківській області. Інформація щодо реквізитів отримується у відповідному органі державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком №123/11 від 10.02.2011 на рік становить 3% від її нормативної грошової оцінки і складає 243 501,52 гривні або в місяць - 20291,79 гривень. 
Окрім того, 22.04.2016 між орендодавцем та орендарем укладено додаткову угоду до договору оренди землі, відповідно до якої було внесено, зокрема, зміни: 
"2. Кадастровий номер земельної ділянки 6310136900:05:001:0007". 
"5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки відповідно до витягу з технічної документації №1273/15 від 29.10.2015 становить 8 952 711 грн, а з урахуванням коефіцієнту індексації за 2015 рік складає 12 829 235 грн. При змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради орендар за свій рахунок виконує розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направляє один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки". 
"9. Орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем щомісячно у грошовій формі на рахунок управління Державної казначейської служби України у м. Харкові Харківської області. Інформація щодо реквізитів отримується у відповідному органі державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. Розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком №447/16 від 01.04.2016 на рік становить 3% від її нормативної грошової оцінки і складає 384 877,05 грн, або в місяць – 32 073,09 грн.". 
"10. Орендар самостійно здійснює обчислення орендної плати за землю з урахуванням індексації нормативної грошової оцінки, визначеної законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами". 
Відповідно до Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2725/176-20 від 03.04.2020 щодо земельної ділянки кадастровий номер 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові, зокрема: 1) категорія земель - землі промисловості, транспорту, зв`язку, енергетики, оборони та іншого призначення; 2) цільове призначення земельної ділянки: 11.02. - для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості; 3) площа земельної ділянки: 10518 кв.м; 4) середня (базова) вартість земель населеного пункту: 639,78 грн/кв.м; 5) номер економіко-планувальної зони: 6915; 6) коефіцієнт км2: 2.33; 7) локальні коефіцієнти на місцезнаходження земельної ділянки: місцезнаходження земельної ділянки в зоні магістралей підвищеного містоформувального значення - 1,20; місцезнаходження земельної ділянки у зоні пішохідної доступності до національних природних, регіональних ландшафтних, зоологічних та дендрологічних парків, парків та пам`яток садово-паркового мистецтва, ботанічних садів, заказників, заповідних урочищ, біосферних та природних заповідників, пам`яток природи, курортів, парків, лісопарків, лісів, зелених зон, пляжів - 1,14; місцезнаходження земельної ділянки у прирейковій зоні (ділянка, розташована або примикає до смуги відведення, має під`їзну залізничну колію) - 1,10; місцезнаходження земельної ділянки у санітарно-захисній зоні - 0,96; 6) сукупний коефіцієнт Км3 - 1,44; коефіцієнт Кф - 1,20; 7) коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки К(і) - 1,000; 8) нормативна грошова оцінка земельної ділянки – 27 096 175 грн.
Згідно листа ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025 ТОВ "Олімп-Трейд" обліковується платником орендної плати за земельну ділянку кадастровий номер 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові загальною площею 1,0518 га. За даними податкових декларацій з плати за землю платником задекларовано до сплати за земельну ділянку площею 1,0518 га, зокрема, за 11 місяців 2020 року – 373 972,20 грн (за січень-лютий та квітень-листопад 33 997,47 грн щомісячно, за грудень 33 997,50 грн), за 2021 рік – 407 969,67 грн (за січень-листопад 33 997,47 грн щомісячно, за грудень 33 997,50 грн), за січень-лютий 2022 р. – 74 794,44 грн (37 397,22 грн щомісячно). 
Зі змісту рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018" убачається, що на підставі Земельного кодексу України, Податкового кодексу України, Закону України "Про оцінку земель", Закону України "Про оренду землі", постанови Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 №213 "Про Методику нормативної грошової оцінки земель населених пунктів", наказу Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489 "Про затвердження Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів", рішення 16 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 08.11.2017 №806/17 "Про заходи щодо розроблення Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018", керуючись ст. 59 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Харківська міська рада вирішила затвердити Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018. Встановлено, що це рішення вводиться в дію з моменту оприлюднення в установленому порядку, а нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2018 застосовується з 01.01.2020.
Позивачем, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, зазначено, що позов стосується стягнення заборгованості з відповідача за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 28.02.2022 у розмірі 614 121,98 грн. Крім того, зазначено, що спірна земельна ділянка протягом тривалого строку використовується відповідачем без належної сплати орендної плати, а тому заборгованість з орендної плати залишається не сплаченою. 
Наведені обставини і стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.
Колегія суддів дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального та матеріального права в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги виходячи з наступного.
Використання землі в Україні є платним. Об`єктом плати за землю є земельна ділянка. Плата за землю справляється відповідно до закону (стаття 206 Земельного кодексу України).
У частині 1 статті 93 Земельного кодексу України встановлено, що право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності.
Відповідно до статті 1 Закону України “Про оренду землі” оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства (стаття 13 Закону України «Про оренду землі»).
За змістом статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.
Відповідно до частин першої та другої статті 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).
Згідно із частиною другою статті 23 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за земельні ділянки, що перебувають у власності фізичних та юридичних осіб, переглядається за згодою сторін.
У частині третій статті 22 Закону України «Про оренду землі» визначено, що розрахунки щодо орендної плати за земельні ділянки, що перебувають у державній і комунальній власності, здійснюються виключно у грошовій формі.
За змістом частини четвертої статті 23 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності, передані в оренду на земельних торгах, не може бути зменшена за згодою сторін протягом строку дії договору оренди, а також у разі його поновлення.
Отже, договір оренди землі є цивільно-правовим договором оренди (найму), що регулюється ЦК України, іншими нормативними актами. Особливості правового регулювання відносин з оренди землі обумовлюються, зокрема, формою власності на земельні ділянки, що орендуються.
Так, норми, що регулюють розмір, форму та порядок внесення орендної плати за землі державної та комунальної власності, характеризуються більшим ступенем імперативності регулювання порівняно із землями приватної власності.
Згідно з частиною 1 статті 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.
Положеннями пункту 287.1 статті 287 ПК України передбачено, що власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою.
Плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності (підпункт 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 АК України).
Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки (пункт 288.1 статті 288 ПК України).
Для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок (пункт 289.1 статті 289 ПК України).
Як свідчать матеріали справи, 16.01.2007 між Харківською міською радою (орендодавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" (орендар) було укладено договір оренди землі, відповідно до пункту 9 якого, з урахуванням додаткової угоди до договору оренди землі від 22.04.2016, розмір орендної плати за земельну ділянку згідно з розрахунком №447/16 від 01.04.2016 на рік становить 3% від її нормативної грошової оцінки і складає 384 877,05 грн, або в місяць – 32 073,09 грн. 
Отже, базою для визначення розміру орендної плати за землі державної та комунальної власності є нормативна грошова оцінка земельних ділянок.
Порядок проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок встановлено Законом України «Про оцінку земель».
Відповідно до частини 5 статті 5 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
У статті 13 Закону України «Про оцінку земель» встановлено випадки обов`язкового проведення грошової оцінки земельних ділянок. Відповідно до абзацу 2 частини 1 статті 13 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі, зокрема, визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.
Згідно із частиною 1 статті 15 Закону України «Про оцінку земель» підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
За змістом статті 18 Закону України «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
За результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація (частина 1 статті 20 Закону України «Про оцінку землі»).
У статті 21 Закону України «Про оцінку земель» встановлено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок, а також звіти з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу підлягають державній експертизі відповідно до закону.
Порядок затвердження технічної документації з оцінки земель визначений статтею 23 Закону України «Про оцінку земель», частиною 1 якої передбачено, що технічна документація з бонітування ґрунтів та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається органами, що здійснюють ведення Державного земельного кадастру. Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України.
У пункті 271.2 статті 271 ПК України встановлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Положеннями пункту 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.
Отже, нормативна грошова оцінка земель встановлюється шляхом затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, яка здійснюється відповідною сільською, селищною, міською радою. Зазначене імперативне регулювання унеможливлює встановлення нормативної грошової оцінки земельних ділянок договором, зокрема, договором між органом місцевого самоврядування і орендарем.
Водночас обов`язковість врахування нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності під час визначення розміру орендної плати встановлена законом (абзац другий частини першої статті 13 Закону України «Про оцінку земель»). Отже, у разі зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної та комунальної власності змінюється також розмір орендної плати. Зазначене відповідає положенням частини другої статті 632 ЦК України, відповідно до якої зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.
Таким чином, з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки.
У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.
Такий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2024 у справі № 914/2848/22, Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04.06.2025 у справі № 922/2824/24.
Врахувавши особливості правовідносин з оренди земель державної та комунальної власності, які характеризуються наявністю імперативних елементів, у пунктах 118-122 наведеної постанови у справі № 914/2848/22 Велика Палата Верховного Суду здійснила системний аналіз Законів №161-XIV, № 1378-IV і ПК України та дійшла висновку, що зміна нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності призводить до зміни розміру орендної плати. При цьому технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, що орендується, затверджує орган місцевого самоврядування відповідним рішенням без узгодження з орендарем земельної ділянки. Натомість в орендаря земельної ділянки державної або комунальної власності з моменту введення в дію нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки.
З огляду на це Велика Палата Верховного Суду конкретизувала свій висновок щодо застосування у сукупності статей 5, 13 Закону України “Про оцінку земель”, статті 21 Закону України “Про оренду землі”, пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України, викладений у постанові від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19, про те, що зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.
Велика Палата Верховного Суду виснувала, що з моменту початку застосування відповідно до пункту 271.2 статті 271 ПК України зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної або комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, визначеної у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. У таких правовідносинах відсутній обов`язок сторін вносити зміни до договору оренди шляхом укладення додаткової угоди, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт посилається на те, що Харківською міською радою не було надано до позовної заяви доказів оприлюднення рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018», також таких доказів не було надано в ході судового розгляду незважаючи на те, що на вказані обставини було зазначено представником відповідача у відзиві на позовну заяву.
Згідно з пунктом 271.2. статті 271 ПК України рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Як свідчать матеріали справи, позивачем до позовної заяви було надано копію рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018", як належний доказ в обґрунтування позовної заяви. При цьому наявність/відсутність доказів оприлюднення зазначеного рішення не є підставою спору у даній справі.
Так, рішенням Харківської міської ради від 27.02.2019 № 1474/19 «Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018» затверджено Технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018; встановлено, що це рішення вводиться в дію з моменту оприлюднення в установленому порядку, а нормативна грошова оцінка земель міста Харкова станом на 01.01.2018 застосовується з 01.01.2020, що відповідає приписам пункту 271.2. статті 271 ПК України.
Згідно Витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2725/176-20 від 03.04.2020 щодо земельної ділянки кадастровий номер 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові нормативна грошова оцінка земельної ділянки становила 27 096 175 грн.
За таких обставин, з моменту затвердження нової нормативної грошової оцінки земельної ділянки, відповідач мав сплачувати орендну плату в новому розмірі, внесення будь-яких змін до договору оренди не потребується. 
Коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель. Коефіцієнти індексації нормативної грошової оцінки земель становлять: 2020 рік - 1; 2021 рік - 1,1.
Отже, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 площею 1,0518 га, розташованої по вул. Каштановій, 10 у м. Харкові у 2020-2021 роках становила 27 096 175,00 грн, а у 2022 році (з урахуванням коефіцієнту індексації 1,1) – 29 805 792,50 грн.
Таким чином, розмір орендної плати за договором, яку відповідач повинен був сплачувати після вступу в дію технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 - з 01.01.2020, складає: за період з 01.09.2020 по 31.12.2020 у розмірі 270 961,76 грн; за період з 01.01.2021 по 31.12.2021 у розмірі 812 885,28 грн; за період з 01.01.2022 по 28.02.2022 у розмірі 149 028,96 грн.
Зі змісту листа ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025 вбачається, що ТОВ "Олімп-Трейд" задекларовано до сплати за земельну ділянку площею 1,0518 га, зокрема, за 11 місяців 2020 року – 373 972,20 грн (за січень-лютий та квітень-листопад 33 997,47 грн щомісячно, за грудень 33 997,50 грн), за 2021 рік – 407 969,67 грн (за січень-листопад 33 997,47 грн щомісячно, за грудень 33 997,50 грн), за січень-лютий 2022 р. – 74 794,44 грн (37 397,22 грн щомісячно). 
Тобто, відповідачем сплачувалась орендна плата за спірний період щодо земельної ділянки з кадастровим номером 6310136900:05:001:0007 по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові загальною площею 1,0518 га., однак без врахування зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки рішенням 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018", що є порушенням останнім прав та законних інтересів позивача, за захистом яких Харківська міська рада і звернулася до суду.
Колегія суддів вважає безпідставними твердження апелянта про те, що в ході розгляду Господарським судом Харківської області справи №922/3454/20 було встановлено юридичний факт відсутності у ТОВ «Олімп-Трейд» заборгованості зі сплати орендної плати станом на 03.12.2020, з огляду на наступне.
Так, з ухвали Господарського суду Харківської області від 16.12.2020 у справі №922/3454/20 вбачається, що у справі №922/3454/20 позивачем визначено спірний період з 01.11.2017 по 31.08.2020, за який судом і встановлювалися відповідні обставини. У даній справі позивачем, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, здійснено розрахунок за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, тобто інший період, ніж у справі №922/3454/20.
У справі №922/3073/25 позивачем розрахунки розміру щомісячних орендних платежів за договором оренди землі від 16.01.2007 здійснено на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №2725/176-20 від 03.04.2020 та листа ГУ ДПС України в Харківській області №18004/5/20-40-04-07-12 від 22.08.2025, що відповідачем не спростовано.
Також суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до умов додаткової угоди від 22.04.2016 до договору оренди землі, відповідач при змінах в нормативній грошовій оцінці земель за рішенням міської ради повинен був за свій рахунок виконати розрахунок оновленої грошової оцінки земельної ділянки і направити один екземпляр відповідному органу державної податкової служби за місцем знаходження земельної ділянки. 
Доказів виконання розрахунку оновленої грошової оцінки земельної ділянки та направлення її відповідному органу державної податкової служби матеріали справи не містять. 
За таких обставин, відповідачем не доведено, що довідка ГУ ДПС у Харківській області від 03.12.2020 про відсутність заборгованості, яка була надана до матеріалів справи №922/3454/20, була надана податковим органом з врахуванням оновленої грошової оцінки земельної ділянки з урахуванням рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 №1474/19.
Також суд апеляційної інстанції відхиляє твердження скаржника про те, що судом першої інстанції було порушено приписи ст.ст. 13 та 81 ГПК України, оскільки ТОВ «Олімп-Трейд» не було забезпечено можливість подати до суду докази на підтвердження доводів відповідача, з огляду на наступне.
Як убачається з матеріалів справи, 06.10.2025 відповідачем було подано до суду клопотання про витребування доказів, в якому відповідач просив витребувати з Господарського суду Харківської області матеріали господарської справи №922/3454/20 для огляду та дослідження судом, яке обґрунтовано тим, що дослідження судом матеріалів вказаної справи, зокрема змісту позовної заяви та наданих сторонами доказів, буде сприяти ухваленню судом законного та обґрунтованого рішення у справі.
02.01.2026 відповідачем подано клопотання про витребування доказів, в якому останній просив суд витребувати з Харківської міської ради наступну інформацію:
1) завірену належним чином копію рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 року №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 року";
2) надати інформацію про дату та спосіб офіційного оприлюднено рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 рік №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018";
3) надати інформацію про те, чи ініціювала Харківська міська рада (уповноважені представники) починаючи з 01.01.2020 і до теперішнього часу процес внесення змін до договору оренди землі, зареєстрованого 21 лютого 2007 року за №440767100010, а саме в частині внесення змін про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер №6310136900:05:001:0007 та розміру орендної плати на виконання рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 року №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018".
Відповідно до частин 1, 2 ст.81 ГПК України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.
У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено:
1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів);
2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;
3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;
4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;
5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.
Згідно з частиною 3 ст.80 ГПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.
Як свідчать матеріали справи, 29.09.2025 відповідачем було подано до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, в якому останній просив постановити ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження з повідомленням та викликом сторін; відмовити Харківській міській раді у задоволенні позовної заяви у повному обсязі; вирішити питання щодо розподілу судових витрат між сторонами.
Тобто, жодних клопотань про витребування доказів відповідачем заявлено не було.
Крім того, як було наведено вище, у справі №922/3454/20 позивачем визначено інший період, ніж у справі №922/3454/20 та, відповідно, встановлювались обставини щодо наявності/відсутності заборгованості за зазначений позивачем у справі №922/3454/20 період.
З матеріалів справи вбачається, що протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 02.12.2025 суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів від 06.10.2025, з огляду на те, що, зокрема, відповідачем не вказано заходів, яких він вжив для отримання доказів самостійно, а також доказів вжиття таких заходів.
Щодо клопотання відповідача про витребування доказів від 02.01.2026, то, як вже зазначалось, в матеріалах справи наявна копія рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 року №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018 року", яка була подана позивачем разом з позовною заявою, а тому підстав для задоволення клопотання немає.
Також суд апеляційної інстанції зазначає, що протокольною ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.01.2026 було відмовлено у задоволенні клопотання представника відповідача про витребування доказів від 02.01.2026, з огляду на те, що, зокрема, клопотання подано з пропуском строку, передбаченого частиною 3 статті 80 ГПК України, а також у зв`язку з відсутністю доказів, які підтверджують вжиття заходів отримання доказів самостійно.
Колегія суддів зазначає, що відповідачем не було подано до суду першої інстанції доказів звернення відповідача до позивача з адвокатським запитом, та наявністю відповіді позивача на вказаний запит, які були наявні у відповідача станом на час звернення з відповідним клопотанням.
Стосовно надання інформації про те, чи ініціювала Харківська міська рада (уповноважені представники) починаючи з 01.01.2020 і до теперішнього часу процес внесення змін до договору оренди землі, зареєстрованого 21 лютого 2007 року за №440767100010, а саме в частині внесення змін про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер №6310136900:05:001:0007 та розміру орендної плати на виконання рішення 25 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 27.02.2019 року №1474/19 "Про затвердження Технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Харкова станом на 01.01.2018", колегія суддів зазначає, що з моменту початку застосування нового розміру нормативної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності автоматично змінюються і права та обов`язки сторін договору оренди в частині розміру орендної плати, якщо він визначений у відсотковому співвідношенні до нормативної грошової оцінки. Внесення будь-яких змін до договору оренди не потребується, оскільки обов`язок сплачувати орендну плату відповідно до зміненої нормативної грошової оцінки земельної ділянки виникає в орендаря з моменту початку застосування такої нормативної грошової оцінки.
Колегія суддів вважає необґрунтованими посилання відповідача на те, що в матеріалах справи відсутні докази звернення позивача до відповідача з вимогами про сплату орендної плати у повному обсязі за період 2019 - 2022 років у позасудовому порядку, з огляду на те, що нормами ГПК України не передбачено обов`язковості позасудового врегулювання спору. Позивач скористався своїм правом стягнення заборгованості у судовому порядку шляхом подання даної позовної заяви. 
Враховуючи вищевказані обставини, відсутність у матеріалах справи доказів, які б спростовували наявність заборгованості відповідача перед позивачем, а також доказів, які свідчать про сплату орендної плати у належному розмірі за користування земельною ділянкою по вул. Каштанова, 10, у м. Харкові, відповідно до договору оренди землі від 16.01.2007, зареєстрованого 21.02.2007 за №440767100010 за період з 01.09.2020 по 28.02.2022, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про обґрунтованість позовних вимог та їх задоволення.
Згідно з ч.4 ст.11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. 
Відповідно до ст.17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення (рішення Суду у справі "Олюджіч проти Хорватії" від 05.02.2009, заява № 22330/05).
Принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (див. рішення Суду у справах "Мала проти України" від 03.07.2014, заява № 4436/07, "Богатова проти України" від 07.10.2010, заява № 5231/04).
Згідно з практикою Європейського суду, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та органів, що вирішують спори, має бути належним чином викладено підстави, на яких вони ґрунтуються. Обсяг цього обов`язку щодо обґрунтовування рішення може бути різним залежно від характеру самого рішення і має визначатись з урахуванням обставин відповідної справи (рішення Суду у справі "Мала проти України" від 03.07.2014, заява № 4436/07). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (рішення Суду у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" від 27.09.2001, заява № 49684/99).
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. 
У справі "Руїз Торіха проти Іспанії" ЄСПЛ вказав, що відповідно до практики, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, судові рішення мають в достатній мірі висвітлювати мотиви, на яких вони базуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення та мають оцінюватися у світлі обставин кожної справи.
Згідно зі ст.236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст.276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів апеляційного суду вважає висновки Господарського суду Харківської області законними та обґрунтованими. При цьому, доводи скаржника в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення Господарського суду Харківської області від 25.12.2025 у справі №922/3027/25 без змін як такого, що постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Частиною 1 ст.123 ГПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Враховуючи те, що судом апеляційної інстанції у задоволенні апеляційної скарги відмовлено, судовий збір за подання апеляційної скарги, відповідно до положень статті 129 ГПК України, покладається на апелянта.
Керуючись статтями 269, 270, п.1 ч.1 статті 275, статтями 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Олімп - Трейд" залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Харківської області від 24.02.2026 у справі №922/3073/25 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення. Порядок і строки оскарження до Верховного Суду передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України. 

Повна постанова складена 29.05.2026.

Головуючий суддя Я.О. Білоусова

Суддя П.В. Демідова 

Суддя І.В. Тарасова