ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
    	Справа № 644/11860/25  Провадження 2/636/2138/26	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
26.05.2026 місто Чугуїв
Чугуївський міський суд Харківської області в складі:
головуючого судді Золотоверхої О. О.
за участю секретаря судового засідання Караулової О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
ВСТАНОВИВ:
14.01.2026 з Індустріального районного суду м. Харкова до Чугуївського міського суду Харківської області надійшов, поданий через систему «Електронний суд» позов АТ «Сенс Банк» про стягнення з відповідача заборгованості за кредитним договором № 631632654 від 05.05.2021 у розмірі 134914.61 грн. та судові витрати.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 05.05.2021 ОСОБА_1 уклала з АТ «Альфа Банк», угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631632654. Відповідно до умов Кредитного договору Банк зобов`язувався надати Позичальнику кредит, а Позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених Кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Кредитним договором. Умовами Кредитного договору передбачено, що у випадку невиконання Позичальником умов Договору останній зобов`язаний достроково виконати всі боргові зобов`язання перед Банком протягом 30 календарних днів з дня отримання від Банку інформації. 
Банк належним чином виконав свій обов`язок щодо надання Позичальнику кредиту. Позичальник своїх зобов`язань за Кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого утворилась заборгованість за Кредитним договором, яка становить 134914,61 грн.
12.08.2022 загальними зборами акціонерів АТ «Альфа-Банк» затверджено рішення про зміну найменування АТ «Альфа-Банк» на АТ «Сенс Банк».
На підставі викладеного просив стягнути з відповідача заборгованість у сумі 134914.61 грн.

30.03.2026 від представника позивача адвоката Мушка Н.М. до суду надійшов відзив на позовну заяву, в якому, зазначено, що відповідач проти задоволення позову заперечує в повному обсязі, просить відмовити у задоволенні позову. В обґрунтування зазначено наступне. 
Так із наданої позивачем виписки з рахунку, як доказу на підтвердження наявності заборгованості відповідача, неможливо встановити наявну суму боргу, його складові, період за який він утворився, що унеможливлює проведення об`єктивного розгляду справи та задоволення вимог АТ «Сенс Банк». Така виписка оформлена з порушенням вимог документообігу, не засвідчена належним чином та не відповідає вимогам, які пред`являються до офіційного документу, а тому не може слугувати доказом у справі. Надана позивачем виписка не відповідає зазначеним вимогам, не засвідчена належним чином та не містить відомостей, які б дозволяли встановити факт надання кредитних коштів відповідачу. Із її змісту вбачається лише встановлення кредитного ліміту, що саме по собі не є доказом видачі кредиту, а також рух коштів по рахунку, який включає поповнення рахунку самим клієнтом, списання коштів банком та внутрішні операції банку, зокрема нарахування процентів, комісій і перенесення заборгованості до простроченої. Жодної операції, яка б підтверджувала фактичне зарахування кредитних коштів на рахунок відповідача, у виписці не міститься. Таким чином, наведені у ній дані не підтверджують виникнення кредитного зобов`язання. Окремо слід зазначити, що переведення заборгованості у прострочену здійснювалось банком в односторонньому порядку без надання доказів повідомлення відповідача та без визначення моменту настання строку виконання зобов`язання. Оскільки таких доказів позивачем не надано, відсутні підстави вважати доведеним сам факт виникнення кредитного зобов`язання.
Заявлений позивачем розмір заборгованості у сумі 134914,61 грн, який складається з 77052,64 грн. за тілом кредиту та 57861,97 грн. - за відсотками, є необґрунтованим та недоведеним. Позовна заява не містить належного пояснення щодо формування зазначених сум, не розкриває алгоритму їх обчислення, не містить інформації про періоди нарахування та розмір процентної ставки у відповідні періоди. Наданий позивачем розрахунок заборгованості є внутрішнім документом банку, який відображає виключно односторонні арифметичні розрахунки та не підтверджений первинними бухгалтерськими документами. Такий документ повністю залежить від волевиявлення однієї сторони та не може вважатися належним доказом безспірності грошових вимог. Крім того, розрахунок не містить відомостей про базу нарахування процентів, порядок їх обчислення, застосовані процентні ставки, що унеможливлює перевірку правильності визначення заборгованості. Таким чином, заявлений розмір заборгованості є недоведеним.
Щодо нарахування комісії за розрахунково-касове обслуговування, позивачем визначено суму у розмірі 3925,79 грн. В матеріалах справи відсутні будь-які докази надання відповідачу додаткових чи супутніх послуг, за які могла б стягуватись така комісія, а також відсутній їх конкретний перелік та погодження сторонами. Посилаючись на чинне законодавство України, представник позивача вказує, що у кредитному договорі не зазначено перелік додаткових та супутніх банківських послуг кредитодавця та/або кредитного посередника, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, що надаються позивачу та за які банком встановлена щомісячна комісія за розрахунково-касове обслуговування. Банк не зазначив та не надав доказів наявності, переліку таких послуг і погодження їх зі споживачем при укладення оспорюваного кредитного договору. Витяг з Публічної пропозиції, додатків до договору, що розміщений на веб-сторінці банку www.alfabank.ua, на які містить посилання у кредитному договорі, та які були б погоджені з відповідачем у момент укладення вказаного договору суду не представлено. Відтак, нарахування позивачем заборгованості по комісії за кредитним договором № 631632654 від 05.05.2021 в сумі 3925,79 грн. є безпідставним. До того ж, як вбачається з розрахунку заборгованості, відповідач частково виконував умови договору та сплачував кошти на погашення кредиту, які були зараховані, зокрема по комісії за обслуговування кредиту на загальну суму 3925,79 грн. Ураховуючи викладене, положення кредитного договору щодо обов`язку сплачувати комісію є нікчемними, а нарахування такої комісії є безпідставним. Сплачені відповідачем кошти в рахунок комісії підлягають зарахуванню в рахунок погашення тіла кредиту та процентів.
Нарахування відсотків за користування кредитом, згідно паспорту щодо надання кредитного ліміту є незаконним, оскільки ознайомлення з паспортом споживчого кредиту, його підписання споживачем не означає укладення договору про споживчий кредит та дотримання його форми, оскільки в паспорті кредиту не відбувається фіксація волі сторін договору та його змісту, а лише є пропозицією до укладення кредитного договору (оферта).
Сторона відповідача вважає, що позивач не довів ані факту надання кредиту, ані розміру заборгованості, ані правомірності нарахування процентів та комісій, що в сукупності свідчить про необґрунтованість позовних вимог.

31.03.2026 до від представника позивача Матула В.Ю. до суду надійшла відповідь на відзив, у якій представник позивача просить позов АТ «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити повністю, з огляду на наступне.
По-перше, виписки по рахунку та розрахунок заборгованості є належними доказами факту видачі кредиту, його використання та наявності заборгованості. Згідно з виписками, відповідач не лише отримав кошти, а й здійснював активні операції з ними, що свідчить про визнання умов договору шляхом конклюдентних дій. Долучений банком до матеріалів справи розрахунок заборгованості підтверджує розмір заборгованості за кредитним договором, адже містить детальний опис нарахованої заборгованості, дати здійснення платежів боржником, залишок заборгованості за наданим кредитом (тілом кредиту), а також включає суми погашеного позичальником тіла кредиту та відсотків по кожному платіжному періоду. Крім того розрахунок містить ПІБ начальника відділу, що є достатнім для ідентифікації та відповідає положенням законодавства щодо наявності інших даних, що дають змогу ідентифікувати відповідну особу.
По-друге, позовна заява не зобов`язана розкривати алгоритм чи періоди нарахування, оскільки вони прямо випливають з Кредитного договору, а розрахунок лише застосовує ці умови до фактичного руху коштів. У даному випадку, відповідно до оферти, що підписана ОСОБА_1 , передбачено, що тип кредиту – кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії; сума доступного кредиту на момент складання оферти – 20600 грн.; максимальний ліміт кредиту – 200000 грн.; процентна ставка 35,99% річних; тип ставки – фіксована. Паспортом споживчого кредиту, який разом з офертою та анкетою-заявою про акцепт Публічної пропозиції складають один кредитний договір, передбачено строк кредитування – 12 місяців з можливістю пролонгації дії відновлювальної кредитної лінії на новий строк за умови дотримання Клієнтом умов Договору, а також передбачені наслідки прострочення виконання та/або невиконання зобов`язання за договором: процентна ставка – 35,99% та штраф за прострочення внесення суми мінімального платежу – 100 грн в день виникнення прострочки та 300 грн, якщо сума простроченої заборгованості не погашена протягом 5 робочих днів. Згідно із пунктами угоди про надання кредиту № 631632654, банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених Кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Кредитним договором. Заперечення відповідача не підтверджені жодними належними доказами та не містять ані альтернативного розрахунку, ані конкретних зауважень до наданого позивачем розрахунку, що свідчить про їх безпідставність.
По-третє, публічний договір – договір про банківське обслуговування фізичних осіб, до якого приєднався клієнт (відповідач) є загальнодоступним і наявним за цим веб посиланням https://sensebank.com.ua/tarifi-ta-umovi. Факт укладення між сторонами Кредитного договору №631632654 підтверджується анкетою-заявою про акцепт Публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» (теперішня назва – АТ «СЕНС БАНК»), яку було особисто підписано ОСОБА_1 . Зі змісту частини 2 якої, а саме п. 2.1.1 вбачається, що відповідач підтвердив акцепт Публічної пропозиції та укладення договору між ним та банком на умовах, викладених в Публічній пропозиції та додатках до Договору, що розміщені на веб сторінці http://www.alfabank.ua або у разі її подальшої зміни – за іншою електронною адресою, що буде вказана в договорі. Щодо стягнення комісії за кредитом, то умови про комісію за РКО та обслуговування кредитної заборгованості прямо передбачені та детально розкриті в Додатку № 5 до Договору, відповідно ці послуги не зводяться до безоплатного надання інформації один раз на місяць, а є реальними супутніми послугами, пов`язаними з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту.
По-четверте, наданий банком паспорт споживчого кредиту, що підписаний відповідачем, містить істотні умови кредитного договору щодо розміру кредиту, порядку його повернення, строку кредитування, розміру процентів за користування кредитом та інші важливі правові аспекти. В паспорті споживчого кредиту зазначено, що відповідач отримав та ознайомився з інформацією про умови кредитування та орієнтовну загальну вартість кредиту, надані виходячи із обраних ним умов кредитування. Відтак, кредитні відносини виникли шляхом укладення договору приєднання до публічної оферти, яка чітко зазначає фіксовану процентну ставку 35,99 % річних. Підписання анкети-заяви є акцептом цієї оферти в цілому, без права вносити зміни. Істотні умови договору узгоджені шляхом приєднання до стандартних умов, доведених до відома відповідача, оскільки він ознайомлений та підписав Паспорт споживчого кредиту та оферту. Відповідач, підписавши анкету-заяву, підтвердив згоду з усіма умовами оферти, включаючи ставку. У разі відсутності прямої фіксації в окремому пункті анкети-заяви, що не є обов`язковим для договорів приєднання, ставка визначається умовами оферти, до якої приєднався відповідач. Підписання паспорта відповідачем підтверджує отримання та ознайомлення з усіма умовами кредитування та є доказом усвідомленого прийняття пропозиції банку перед акцептом через анкету-заяву.

03.04.2026 до від представника відповідача - адвоката Мушка Н. М. до суду надійшли заперечення (на відповідь на відзив), у яких представник просила відмовити у задоволенні позовних вимог, зазначивши, що по-перше, заявлені позивачем вимоги в частині стягнення комісії є безпідставними та такими, що суперечать вимогам чинного законодавства України, оскільки позивачем не зазначено та не надано доказів існування конкретного переліку додаткових або супутніх банківських послуг, пов`язаних з отриманням, обслуговуванням чи поверненням кредиту, які фактично надавалися позичальнику та за які була встановлена відповідна комісія, а сплачені відповідачем кошти в рахунок комісії за кредитним договором № 631632654 від 05.05.2021 підлягають зарахуванню в рахунок погашення тіла кредиту та процентів.
По-друге, заборгованість по відсоткам не є співрозмірною заборгованості по тілу кредиту. Як зазначає позивач Сторонами при укладенні договору було досягнуто згоди щодо фіксованого розміру процентної ставки для певного періоду користування кредитними коштами, в залежності від виконання позичальником умов договору. Але позивачем на обґрунтування позовних вимог до матеріалів справи не надано виписки по рахунку, інших первинних документів, які б свідчили про виникнення у відповідача за кредитним договором заборгованості. Заявлений позивачем розмір заборгованості у сумі 134914,61 грн., який складається з 77052,64 грн. за тілом кредиту та 57861,97 грн. - за відсотками, є необґрунтованим. Наданий позивачем розрахунок заборгованості є внутрішнім документом банку, який відображає виключно односторонні арифметичні розрахунки та не підтверджений первинними бухгалтерськими документами. 
По-третє, позивачем не дотримано передбаченого законом порядку звернення з вимогою про дострокове стягнення заборгованості. Докази саме отримання відповідачем досудової вимоги про дострокове повернення кредиту в матеріалах справи відсутні. Позивач фактично намагається обійти встановлену законом процедуру дострокового стягнення заборгованості. Крім того, відповідно до умов кредитного договору, строк повернення кредиту не настав, а отже вимоги про стягнення всієї суми заборгованості є передчасними. 
В той же час, Паспорт споживчого кредиту не може бути прийнятий судом в якості належного доказу умов укладеного між сторонами кредитного договору, оскільки вказаний документ є лише підтвердженням виконання позивачем встановленого законом для кредитодавця обов`язку з надання позичальнику, як споживачу, інформації, необхідної для порівняння різних пропозицій кредитодавця з метою прийняття обґрунтованого рішення про укладення відповідного договору, в тому числі з урахуванням обрання певного типу кредиту.

06.04.2026 до від представника позивача Матула В.Ю. до суду надійшли додаткові пояснення у справі, у яких представник просила позов АТ «СЕНС БАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити повністю, пояснивши, що комісія за кредитним договором підлягає стягненню з відповідача так, як перелік послуг є визначеним, послуги фактично надавалися, позичальник приймав їх та протягом тривалого часу після укладення кредитного договору належним чином виконував його умови, у тому числі здійснював оплату комісії за обслуговування кредиту, при цьому не висловлював жодних зауважень щодо умов договору та не звертався до банку із запереченнями щодо її нарахування чи сплати.
По-друге, доводи відповідача про ненадання позивачем виписок по рахунку є безпідставними, оскільки до позовної заяви були додані належні та допустимі докази, які підтверджують наявність заборгованості, її розмір, структуру та підстави виникнення. В той же час, відповідач не спростував наданий позивачем розрахунок заборгованості, не надав альтернативного розрахунку.
По-третє, ненаправлення досудової вимоги у даному випадку зумовлене об`єктивними та незалежними від позивача обставинами, а саме неможливістю доставки кореспонденції за адресою місця реєстрації відповідача, яка знаходиться на території, де ведуться бойові дії, що підтверджується відповідними нормативними актами. Також, матеріали справи не містять жодних доказів того, що відповідач повідомляв позивача про зміну свого місця проживання або що позивачу була відома інша адреса відповідача, яка ним свідомо ігнорувалась.

25.05.2026 через систему «Електронний суд» представник відповідача - адвокат Мушка Н.М. надала додаткові пояснення у справі, в яких зазначила, що у задоволені позову слід відмовити у зв`язку з тим, що Позивач зазначає, що 05.05.2021 ОСОБА_1 а уклала з АТ «Альфа Банк» (зараз АТ «Сенс банк»), угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631632654. Відповідно до умов Кредитного договору Банк зобов`язувався надати Позичальнику кредит, а Позичальник зобов`язувався в порядку та на умовах, визначених Кредитним договором повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Кредитним договором. Наразі АТ «Сенс банк» просить стягнути з Відповідача суму коштів у розмірі 134914,61 грн., які складаються з: 77052,64 грн – заборгованість по тілу кредиту; 57861,97 грн – заборгованість по відсотках. 
По-перше , АТ «Сенс банк» просить стягнути з Відповідача суму коштів у розмірі 134914,61 грн., які складаються з: 77052,64 грн – заборгованість по тілу кредиту; 57861,97 грн – заборгованість по відсотках. Як видно із вищезазначеного, заявлена позивачем сума до стягнення не ґрунтується на умовах кредитного договору і наданому самим же позивачем розрахунку, а тому і не підлягає задоволенню. Іншого належного розрахунку, який би узгоджувався із матеріалами справи, умовами кредитного договору, позивач не представив, хоча в цій частині саме на ньому лежить процесуальний обов`язок доказування, а тому цей конкретний позов не може бути задоволений, оскільки він є необґрунтованим, а позовні вимоги - недоведені. Надані позивачем виписка та розрахунок заборгованості за кредитом, підготовлені робітниками банку - є відображенням односторонніх арифметичних розрахунків позивача і не є правовою підставою для стягнення відповідних сум та не може слугувати доказом безспірності розміру грошових вимог позивача до відповідачів. Сама позовна заява не містить таких даних, а лише констатує наявність недоказаного розміру всієї суми непогашеного кредиту. Документами, які можуть підтвердити наявність або відсутність заборгованості, а також встановлювати розмір зазначеної заборгованості, можуть бути виключно документи первинної бухгалтерської документації, оформлені згідно нормам ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність», оскільки лише первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій та складені під час здійснення господарської операції - є правовою підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій. Проте, позивачем не надано суду первинних бухгалтерських документів відносно видачі кредиту та його часткового погашення (платіжні доручення, меморіальні ордери, розписки, чеки, та ін.), тому немає підстав вважати, що розмір заборгованості відповідача перед позивачем, а також суми відсотків, зазначені в розрахунку та довідці є правильними.
По-друге, щодо стягнення комісії кредитодавця, пов`язаної з наданням, обслуговуванням та поверненням кредиту. Із наданої виписки по рахунку вбачається, що банком щомісячно стягувалося з відповідача плата за розрахунково-касове обслуговування основної картки, яка не погоджувалася сторонами під час укладення Кредитного договору. Загалом за період дії договору банком нараховано в заборгованість відповідача плату за розрахунково-касове обслуговування основної картки на загальну суму 3925,79 грн., що підтверджується наданим позивачем розрахунком. Позивач не надав доказів погодження сторонами кредитного договору додаткових та супутніх банківських послуг, які пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту, та не надав доказів надання таких послуг, у зв`язку з чим, нарахована позивачем плата за розрахунково-касове обслуговування основної картки на загальну суму 3925,79 грн., підлягає виключенню із загальної заборгованості та стягненню з відповідача не підлягає.
По-третє, щодо паспорту споживчого кредиту. З урахуванням основних засад цивільного законодавства та необхідності особливого захисту споживача у кредитних правовідносинах, слід вважати, що пересічний споживач банківських послуг з урахуванням звичайного рівня освіти та правової обізнаності, не може ефективно здійснити свої права бути проінформованим про умови кредитування за конкретним кредитним договором, який укладений у вигляді заяви про надання кредиту та Умов та правил надання банківських послуг, оскільки Умови та правила надання банківських послуг це значний за обсягом документ, що стосується усіх аспектів надання банківських послуг та потребує як значного часу, так і відповідної фахової підготовки для розуміння цих правил тим більше співвідносно з конкретним видом кредитного договору.

26.05.2026 представник позивача Матула В.Ю. надала заперечення на додаткові пояснення у справі, в яких зазначила, що ознайомившись із додатковими письмовими поясненнями, отриманими представником позивача Матулою В.Ю., вважаємо за необхідне надати заперечення, оскільки наведені у вказаному документі доводи фактично дублюють раніше викладену позицію відповідача, не містять нових обставин чи належних доказів та не спростовують аргументів позивача, поданих раніше у цій справі. Представник відповідача мала повну можливість ознайомитися з матеріалами справи, перевірити наданий розрахунок заборгованості та, у разі наявності конкретних зауважень щодо арифметики чи періодів нарахування, подати власний контррозрахунок або обґрунтовані заперечення по суті. Натомість ні один з надісланих документів не містить жодного альтернативного розрахунку, жодного конкретного зауваження щодо помилок у нарахуваннях чи невідповідності сум. Такі дії свідчать не про реальний спір щодо розміру заборгованості, а про спробу штучно поставити під сумнів належні та допустимі докази, подані позивачем. Значна частина доводів відзиву ґрунтується на довільному тлумаченні норм законодавства та запереченні очевидних обставин, які підтверджуються матеріалами справи. Докази укладення договору містяться в матеріалах справи, а також були детально описані у попередньо надісланих відповіді на відзив та додаткових письмових поясненнях. Протягом тривалого часу відповідач безперешкодно користувався наданими кредитними коштами, здійснював операції по рахунках, частково виконував умови договору та не заявляв жодних заперечень щодо умов кредитування, розміру процентної ставки, порядку нарахування процентів чи змісту укладеного договору.
На час укладання кредитного договору ОСОБА_1 була ознайомлена з його умовами, а тому, у разі якщо вона вважала їх для себе неприйнятними та несправедливими, мала можливість відмовитися від вказаної угоди та укласти правочин з іншим контрагентом на інших умовах. Позивач категорично заперечує доводи відповідача щодо несправедливості умов договору та просить суд врахувати недобросовісну поведінку відповідача як споживача. Добросовісність боржника оцінюється не абстрактно, а в контексті його конкретної поведінки після порушення зобов`язання. Боржник зобов`язаний вчиняти активні дії, спрямовані на належне виконання зобов`язання або, принаймні, на мінімізацію негативних наслідків для кредитора.
У зв`язку з цим позивач вважає наведені доводи необґрунтованими та такими, що не спростовують позицію позивача, а тому просить суд не брати до уваги додаткові письмові пояснення, надані відповідачем, під час вирішення справи по суті.

Представник позивача подав до суду заяву, у якій зазначила, що не заперечує проти розгляду справи за їх відсутності, вимоги просить задовольнити.
Відповідач у судове засідання не з`явилася, адвокат Мушка Н.М. надала заяву, в якій просила провести розгляд без їх участі.
Суд, розглянувши позов, повно та всебічно дослідивши надані докази встановив такі обставини та відповідні їм правовідносини.
Згідно копії оферти на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії № угоди 631632654 від 29.04.2021 (а.с.33) ОСОБА_1 пропонує АТ «Альфа-Банк» укласти Угоду про обслуговування кредитної картки та відкриття відновлювальної кредитної лінії, яка є невід`ємною частиною Договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк» на наступних умовах: Тип кредиту - кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії; Найменування Продукту - «RED»; Мета Кредиту - для особистих потреб; Опис послуги - надання Банком послуг Клієнту з обслуговування Кредитної Картки, а також надання Клієнту Кредиту у вигляді Відновлювальної кредитної лінії, протягом строку дії якої після повернення наданого Клієнту Кредиту або його частини, Банк здійснює подальше кредитування Клієнта у межах її ліміту шляхом надання траншів; пропонує Банку відкрити їй поточний рахунок з електронним платіжним засобом та випустити картку; максимальний ліміт – 200000 грн., сума доступного ліміту на момент складання оферти – 20600.00 грн.; процентна ставка для торгових операцій та операцій зняття готівки – 35.99 % річних, фіксована; наявні ознаки власноручного підпису Клієнта від 29.04.2026 та відмітка «акцепт пропозиції ….. отримав (підпис клієнта) 30.04.2021». 
АТ «Альфа-Банк» в особі Голови Правління Михайльо В.В., яка діє на підставі Статуту, приймає пропозицію ОСОБА_1 на укладання Угоди про обслуговування Кредитної картки та відкриття Відновлювальної кредитної лінії (далі - Угода), яка є невід`ємною частиною Договору про банківське обслуговування фізичних осіб в АТ «Альфа-Банк», укладеного між Банком та Клієнтом (далі - Договір). Нижче зазначено детальні умови Угоди: Тип кредиту - кредитування рахунку та встановлення відновлювальної кредитної лінії; Найменування Продукту - «RED»; Мета Кредиту - для особистих потреб; Опис послуги - надання Банком послуг Клієнту з обслуговування Кредитної Картки, а також надання Клієнту Кредиту у вигляді Відновлювальної кредитної лінії, протягом строку дії якої після повернення наданого Клієнту Кредиту або його частини, Банк здійснює подальше кредитування Клієнта у межах її ліміту шляхом надання траншів; клієнту відкрито поточний рахунок з електронним платіжнім засобом у гривні (реквізити Рахунку будуть повідомлені Клієнту окремо); для Клієнта випущена міжнародна платіжна карта MasterCard DEBIT WORLD строком дії 5 років з моменту випуску; суму встановленої Кредитної лінії складає 20,600.00 гривень; максимальна сума Кредиту (Кредитної лінії) складає 200 000 грн.; процентну ставку за користування Кредитною лінією для торгових операцій та/або операцій зняття готівки пропоную встановити у розмірі 35.99%; Тип процентної ставки - фіксована; зміна процентної ставки за користування Кредитної лінії можлива за умови укладення між Сторонами відповідної угоди. Сума Кредиту, що може бути доступна Клієнту в будь-який час протягом строку дії Кредитної лінії та Угоди у межах ліміту Кредитної лінії, вказаного в цьому Акцепті пропозиції на укладення Угоди (далі Акцепт) повідомляється Банком Клієнту у порядку, визначеному Договором; зобов`язання Банку щодо надання Кредиту є відкличними та безризиковими; обов`язковий мінімальний платіж складає 5 % від суми Загальної заборгованості за Кредитною лінією (далі - ОМП), але не менше 50 грн.; дата сплати ОМП визначається відповідно до умов Додатку № 4 до Договору; примірний графік та розрахунок сукупної вартості наведені в Тарифах, які є невід`ємною частиною Договору та розміщені на сайті Банку: www.alfabank.ua; протягом строку дії Угоди тарифи та комісії за Кредитом, можуть бути змінені в порядку, передбаченому Договором; Банк щомісячно в останній день Розрахункового періоду здійснюватиме договірне списання грошових коштів з рахунку в розмірах, що необхідні для щомісячної оплати страхового платежу (у разі його наявності) згідно з умовами Договору; Банк та Клієнт не несуть відповідальності (повністю або частково) один перед одним, якщо невиконання або неналежне виконання зобов`язань стало наслідком настання та дії випадку/обставин, що не залежать від волі Сторін, в тому числі, обставин непереборної сили (надалі за текстом «форс-мажор»). На вказаному документі наявні ознаки підпису та печатки представника банку.
Надано до суду також наступні документи:
- Анкету-Заяву про акцепт Публічної пропозиції АТ «Альфа-Банк» на укладення договору про банківське обслуговування фізичних осіб у АТ «Альфа-Банк», в якій зазначено персональні дані ОСОБА_1 , підтвердження клієнта, наявні ознаки власноручного підпису клієнта від 29.04.2021 (а.с.33/2-34);
-Заяву (акцепт) № 248.631632654.111 Про прийняття пропозиції укласти договір страхування від 29.04.2021, згідно якої страховик ПрАТ «СК «Альфа СТРАХУВАННЯ», як повірений діє АТ «Альфа-Банк», Страхувальник ОСОБА_1 , Страхова сума 20,600.00 грн, страховий платіж за будь-який за кожен період 20,60 грн, страховий тариф за будь-який за кожен період становить 0,1% від страхової суми зазначеної у п.3 Заяви, для страхових випадків, що викладені в п.2 .4 Заяви ліміт відшкодування становить 1000 гривень., Строк дії договору: Договір набуває чинності з 00 годин 00 хвилин за Київським часом дня, наступного за днем надходження на розрахунковий рахунок страховика страхового платежу та діє до 24 години 00 хвилин за Київським часом дня закінчення останнього періоду страхування, за умови сплати стахувальником платежу у розмірах, порядку та строки встановлені договором (а.с.35);
- довідку про систему гарантування вкладів фізичних осіб б/д б/н а.1 без ознак підпису (а.с.35/2);
- паспорт споживчого кредиту від 29.04.2021, в якому зазначено інформацію та контактні дані кредитодавця АТ «Альфа-Банк»; основні умови з урахуванням побажань споживача: тип кредиту - кредитування рахунку; мета отримання кредиту - споживчі цілі, сума/ліміт кредиту – 20,600.00 грн., спосіб надання кредиту - безготівковим шляхом, строк кредитування - 12 (без зазначення одиниць виміру часу) з можливістю пролонгації, максимальна сума кредиту - 200000.00 грн., розрахунковий період - місяць, пільговий період: для картки «RED», «Альфа Connect», «ЕКО-Максимум», «ФОКС КЛУБ», «Альфа Travel», «Кредитна картка «ВИГОДА» - для операцій зняття готівки - відсутній, для торгівельних операцій - до 62 днів; для картки «RED Cash», «ВСЕ Просто», «Гроші плюс» - не передбачено, процентна ставка - фіксована, 35.99 % річних, тип картки - MasterCard Debit World неіменна / іменна, строк внесення платежу - до 30 числа кожного місяця не менш ніж сума обов`язкового мінімального платежу 5 % від суми заборгованості, мінімум 50 грн., сума щомісячного платежу 848,35 грн, орієнтовна реальна річна процентна ставка 35,99 %; наявні ознаки власноручного підпису від 29.04.2021 ОСОБА_1 (а.с.34/2-35);
- довідку про випуск кредитної картки в межах оферти на укладення угоди про обслуговування кредитної картки та відкриття Відновлювальної кредитної лінії № 631632654, укладеного між ОСОБА_1 та АТ «Альфа-Банк» (правонаступник АТ «Сенс Банк»), згідно якої випущено кредитну картку: картка № НОМЕР_1 термін дії 30.04.2026, Реєстрація в системі іменої картки 16.04.2021, видача невідома, карта анульована 23.10.2022, відділення доставки РЦ Харківське (а.с.36/2);
- виписку з рахунку приватного клієнта № 048024-2025/1030 за період з 05.05.2021 по 30.09.2025, з якої вбачається зміна кредитного ліміту (останній раз – збільшення 06.08.2022 до 50694,44 грн.), нарахування процентів (останнє 30.09.2025) / комісії (останнє 06.10.2022), погашення кредиту (останнє 24.04.2022), списання процентів, перенесення кредиту на прострочений кредит, погашення овердрафту (останнє 06.08.2022), здійснення покупок (останнє 24.02.2022) та інше; зазначено також: кінцевий залишок: UAH -77052,64, кінцева заборгованість зі сплати комісійних, відсотків: UAH -57861,97, доступна для використання сума (без урахування блокуваннь): UAH 0,00, доступна для використання сума (з урахуванням блокуваннь): UAH 0,00, внесок до відновлення мінімального балансу: UAH 134914,61 (а.с.26-31);
- розрахунок заборгованості за кредитом, згідно якого станом на 30.09.2025 заборгованість відповідача перед позивачем за кредитним договором № 631632654 від 05.05.2021 становить 134914,61 грн., з яких прострочене тіло кредиту 77052.64 грн., відсотки за користування кредитом – 57861.97 грн. (відсотки нараховано з 05.05.2021 по 30.09.2025).
Надано до суду і витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, станом на 22.08.2023, а також Витяг Єдиного реєстру банків № В/27-0010/103281 від 02.12.2022, згідно якого АТ «СЕНС БАНК» є правонаступником всіх прав і зобов`язань АТ «АЛЬФА-БАНК».

За змістом статей 626,628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Статтею 638 ЦК України передбачено, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї зі сторін має бути досягнуто згоди.
Статтею 1055 ЦК України установлено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Відповідно до ч. 1ст. 13 Закону України «Про споживче кредитування», у чинній на день укладення Договору редакції, договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді з накладенням електронних підписів, електронних цифрових підписів, інших аналогів власноручних підписів (печаток) сторін у порядку, визначеному законодавством). Кожна сторона договору отримує по одному примірнику договору з додатками до нього. Примірник договору, що належить споживачу, має бути переданий йому невідкладно після підписання договору сторонами.
Відповідно до ч. 1ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку.
Згідно зі змістом ст.ст.526,527,530 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону.
Відповідно до статті 1054 ЦК України за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки. Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина 1статті 1049 ЦК України).
У відповідності до ч. 2 ст.1054та ч. 2 ст.1050 ЦК України наслідками порушення боржником зобов`язання щодо повернення чергової частини суми кредиту є право заявника достроково вимагати повернення усієї суми кредиту.
Відповідно до цієї норми зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч. 1 ст.1048ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
З положень частини 1, 2ст. 1056-1 ЦК України вбачається, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
За ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Загальні правові та організаційні засади споживчого кредитування в Україні відповідно до міжнародно-правових стандартів у цій сфері визначає Закон України «Про споживче кредитування» (далі також - Закон України № 1734-VIII), який набрав чинності 10 червня 2017 року.
За статтею 11 Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон застосовується до відносин споживчого кредитування у частині, що не суперечить Закону України № 1734-VIII.
Згідно з ч.ч.1-4 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Відповідно до ч. 1 ст.204 ЦК України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Визначення поняття зобов`язання міститься у ч.1 ст.509 ЦК України.
Відповідно до цієї норми зобов`язання - це правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Відповідно до ч. 1 ст.1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
З положень частини 1, 2 ст. 1056-1 ЦК України вбачається, що процентна ставка за кредитом може бути фіксованою або змінюваною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором. Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
За ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Загальні правові та організаційні засади споживчого кредитування в Україні відповідно до міжнародно-правових стандартів у цій сфері визначає Закон України «Про споживче кредитування» (далі також - Закон України № 1734-VIII), який набрав чинності 10 червня 2017 року.
За статтею 11Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон застосовується до відносин споживчого кредитування у частині, що не суперечить Закону України № 1734-VIII.
Відповідно до пункту 5 Правил про споживчий кредит банк надає споживачу детальний розпис складових загальної вартості кредиту у вигляді графіка платежів (згідно зі строковістю, зазначеною у договорі про споживчий кредит, - щомісяця, щокварталу тощо) у розрізі сум погашення основного боргу, сплати процентів за користування кредитом, вартості всіх додаткових та супутніх послуг банку та кредитного посередника (за наявності) за кожним платіжним періодом, за формою, наведеною в додатку 2 до цих Правил.
Банк має право обчислювати загальні витрати за споживчим кредитом, базуючись на припущенні, що платежі за послуги банку залишатимуться незмінними та застосовуватимуться протягом строку дії договору про споживчий кредит, якщо договір про споживчий кредит містить умови, що дозволяють зміну процентної ставки та/або інших платежів за послуги банку, включених до загальних витрат за споживчим кредитом, і така зміна не може бути визначена на момент обчислення загальної вартості кредиту та реальної річної процентної ставки (пункт 8 Правил про споживчий кредит).
Згідно з додатком 1 до Правил про споживчий кредит загальні витрати за споживчим кредитом, тобто витрати споживача, уключаючи проценти за користування кредитом, комісії та інші обов`язкові платежі за додаткові та супутні послуги банку (у тому числі за ведення рахунків) та кредитного посередника (за наявності), які сплачуються споживачем і пов`язані з отриманням, обслуговуванням і поверненням кредиту. Додатком 2 до Правил про споживчий кредит до платежів за додаткові та супутні послуги банку віднесено, у тому числі, розрахунково-касове обслуговування.
Правила про споживчий кредит розроблені й затверджені на виконання вимог Закону № 1734-VIIIтапідтверджують правомірність дій банку щодо встановлення у договорі споживчого кредиту комісії за обслуговування кредитної заборгованості (постанова Великої Палати Верховного Суду в постанові від 13 липня 2022 року у справі № 496/3134/19, провадження № 14-44цс21),
Відповідно до частини 4 статті 263ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У той же час суд вважає за необхідне зазначити наступне.
За загальним правилом, передбаченим статтею 204 ЦК України, правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Частинами другою, третьою статті 215ЦК України визначено, що недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Відповідно до частини першої статті 216ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Згідно зі статтями 11,18 Закону України «Про захист прав споживачів» цей Закон застосовується до відносин споживчого кредитування у частині, що не суперечить Закону України «Про споживче кредитування». Продавець (виконавець, виробник) не повинен включати у договори із споживачем умови, які є несправедливими. Умови договору є несправедливими, якщо всупереч принципу добросовісності його наслідком є істотний дисбаланс договірних прав та обов`язків на шкоду споживача. Перелік несправедливих умов у договорах із споживачами не є вичерпним. Якщо положення договору визнано несправедливим, включаючи ціну договору, таке положення може бути змінено або визнано недійсним. Нечіткі або двозначні положення договорів із споживачами тлумачаться на користь споживача.
Отже, для кваліфікації умов договору несправедливими необхідна наявність одночасно таких ознак: по-перше, умови договору порушують принцип добросовісності (пункту 6 частини першої статті3, частина третя статті509 ЦК України); по-друге, умови договору призводять до істотного дисбалансу договірних прав та обов`язків сторін; по-третє, умови договору завдають шкоди споживачеві.
Відповідно до статті 47 Закону України «Про банки і банківську діяльність» банк самостійно встановлює процентні ставки та комісійну винагороду за надані послуги.
Після укладення договору про споживчий кредит кредитодавець на вимогу споживача, але не частіше одного разу на місяць, у порядку та на умовах, передбачених договором про споживчий кредит, безоплатно повідомляє йому інформацію про поточний розмір його заборгованості, розмір суми кредиту, повернутої кредитодавцю, надає виписку з рахунку/рахунків (за їх наявності) щодо погашення заборгованості, зокрема інформацію про платежі за цим договором, які сплачені, які належить сплатити, дати сплати або періоди у часі та умови сплати таких сум (за можливості зазначення таких умов у виписці), а також іншу інформацію, надання якої передбачено цим Законом, іншими актами законодавства, а також договором про споживчий кредит (частини перша та друга статті 11 Закону України «Про споживче кредитування»).
Відповідно до частини п`ятої статті 12Закону України «Про споживче кредитування» умови договору про споживчий кредит, які обмежують права споживача порівняно з правами, встановленими цим Законом, є нікчемними.
Поняття «строк договору», «строк виконання зобов`язання» та «термін виконання зобов`язання» згідно з приписами ЦК України мають різний зміст.
Відповідно до частини першої статті 251 ЦК України строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення. А згідно з частиною другою цієї статті терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
Строк визначається роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, а термін - календарною датою або вказівкою на подію, яка має неминуче настати (стаття 252 ЦК України).
Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору (частина перша статті 631 ЦК України). Цей строк починає спливати з моменту укладення договору (частина друга вказаної статті), хоча сторони можуть встановити, що його умови застосовуються до відносин між ними, які виникли до укладення цього договору (частина третя цієї статті). Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору (частина четверта статті 631 ЦК України).
Відтак, закінчення строку договору, який був належно виконаний лише однією стороною, не звільняє другу сторону від відповідальності за невиконання чи неналежне виконання нею її обов`язків під час дії договору.
Поняття «строк виконання зобов`язання» і «термін виконання зобов`язання» охарактеризовані у статті 530 ЦК України. Згідно з приписами її частини першої, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
З огляду на викладене строк (термін) виконання зобов`язання може збігатися зі строком договору, а може бути відмінним від нього, зокрема коли сторони погодили строк (термін) виконання ними зобов`язання за договором і визначили строк останнього, зазначивши, що він діє до повного виконання вказаного зобов`язання.
У відповідності зі статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з частиною першою статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Отже, для належного виконання зобов`язання необхідно дотримувати визначені у договорі строки (терміни), зокрема щодо сплати процентів, а прострочення виконання зобов`язання є його порушенням.
Відповідно до статті 599 ЦК України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Отже, після настання терміну внесення чергового платежу за договором і після спливу строку кредитування зобов`язання простроченого боржника за договором не припиняється. Так, зобов`язання може бути належно виконане простроченим боржником і після спливу позовної давності. Згідно з частиною першою статті 267 ЦК України особа, яка виконала зобов`язання після спливу позовної давності, не має права вимагати повернення виконаного, навіть якщо вона у момент виконання не знала про сплив позовної давності.
У випадку спливу позовної давності заява про захист цивільного права або інтересу приймається судом до розгляду, проте сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (частини друга та четверта статті 267 ЦК України).
Отже, припис абзацу 2 частини першої статті 1048 ЦК України про щомісячну виплату процентів до дня повернення позики у разі відсутності іншої домовленості сторін може бути застосований лише у межах погодженого сторонами строку кредитування.
Враховуючи викладене, суд вважає, що право позикодавця нараховувати передбачені договором проценти за кредитом припиняється після спливу визначеного договором строку позики чи у разі пред`явлення до позичальника вимоги згідно з частиною другою статті 1050 ЦК України. В охоронних правовідносинах права та інтереси позивача забезпечені частиною другою статті 625 ЦК України, яка регламентує наслідки прострочення виконання грошового зобов`язання.
Вказана позиція викладена у постанові Великої палати Верховного Суду від 28.03.2018 по справі № 444/9519/12 (н/п 4-10 цс 18).
Таким чином судом встановлено, що порядок, строки та механізм нарахування заборгованості з наданих до суду матеріалів не є зрозумілим виходячи з наступного: строк кредитування договором не передбачено (у оферті зазначено прохання видати картку зі строком на 5 років; у паспорті кредиту зазначено "12" без зазначення одиниці виміру часу; у довідці щодо видачі картки зазначено, що картку анульовано 23.10.2022); станом на 05.11.2022 (перша дата після дати анулювання картки) згідно розрахунку заборгованості, наданого позивачем, заборгованість за простроченим тілом кредиту становила 8 183,51 грн., за відсотками - 1 822,52 грн., за тілом кредиту - 45 819,73 грн., за овердрафтом - 1 705,19 грн. (загалом 57 530,95 грн.); підстави подальшого збільшення заборгованості за тілом кредиту з наявник у справі письмових доказів не вбачаються; щодо процентів: у оферті зазначено «процентну ставку за користування кредитною лінією для торгових операцій пропоную встановити та/або операцій зняття коштів готівкою у розмірі 35.99 % річних», при цьому порядок нарахування відсотків за іншими операціями не зазначено (чи на кожну операцію, чи станом на кінець визначеного періоду); щодо заборгованості по овердрафту – матеріали справи не містять відомостей щодо узгодження питання використання овердрафту та умов його використання.
Таким чином суд приходить до висновку, що з відповідача підлягає стягненню заборгованість у розмірі 54003.24 грн., яка становить заборгованість за тілом кредиту станом на момент анулювання платіжної картки, тобто на момент, коли відповідач фактично втратила можливість користуватися кредитними коштами).
Щодо твердження відповідача про необхідність переведення сплаченої комісії за РКО в рахунок погашення заборгованості, суд зазначає, що з розрахунку заборгованості дійсно вбачається сплата такої, проте матеріали справи не містять (в т.ч. відповідачем не надано доказів, що вказана комісія сплачувалася саме відповідачем, а не списувалася в автоматичному режимі) відомостей про порядок сплати\ стягнення комісії за РКО, у зв`язку з чим вказане твердження суд до уваги не бере.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (§ 23 рішення у справі «Проніна проти України» від 18 липня 2006 року).
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Частинами 1-4 статті 12 ЦПК України установлено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Згідно з ч. 1 ст.81, ч. 1 ст.83 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду.
Відповідно до ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі.
Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Суд розподіляє судові витрати відповідно до ст. 141 ЦПК України.
Відповідно до ч.ч. 1,2,8 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову на відповідача; у разі відмови в позові на позивача; у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).
Керуючись ст.ст.12, 76-81, 89, 141, 223, 259, 263-265, 273, 279, 280?282, 284, 289, 352, 354, пп. 15.5 п.15 ч.1 Розділу ХІІІ Перехідні положення ЦПК України
УХВАЛИВ:
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Сенс Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» (код ЄДРПОУ 23944714, адреса: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100) заборгованість за кредитним договором № 631632654 від 05.05.2021 у розмірі 54003.24 грн. (п`ятдесят чотири тисячі три гривні 24 копійки).
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ) на користь Акціонерного товариства «Сенс Банк» (код ЄДРПОУ 23944714, адреса: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100) судові витрати, які складаються з витрат зі сплати судового збору у розмірі 969.60 грн. (дев`ятсот шістдесят дев`ять гривень 69 копійок).
В іншій частині - в задоволенні вимог відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Позивач: Акціонерне товариств «Сенс Банк» (код ЄДРПОУ 23944714, адреса: м. Київ, вул. Велика Васильківська, 100);
Відповідач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ).

Суддя О.О. Золотоверха