КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 травня 2026 року м. Київ справа №320/27584/24
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників адміністративну справу
за позовом  ОСОБА_1 
до Бюро економічної безпеки України 
про визнання протиправними та скасування наказів, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
ОСОБА_1 (далі – позивач/ ОСОБА_1 ) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Бюро економічної безпеки України (далі – відповідач/БЕБ), в якому просить суд:
визнати протиправним та скасувати наказ Бюро економічної безпеки України №187-к від 06.05.2024 «Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 », яким накладено дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби на ОСОБА_1 , головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення, за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб) та звільнено ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення, у зв`язку із вчиненням державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення, 08 травня 2024 року, із припиненням державної служби;
визнати протиправним та скасувати наказ Бюро економічної безпеки України від 08.05.2024 № 196-к «Про внесення змін до наказу БЕБ від 06.05.2024 № 187-к», яким внесені зміни до наказу БЕБ від 06.05.2024 №187-к «Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 » та пункт 2 зазначеного наказу викладено в наступній редакції: «Звільнити ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення, у зв`язку із вчиненням державним службовцем дисциплінарного проступку, який передбачає звільнення. Днем звільнення вважати перший робочий день, наступний за днем закінчення тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність»;
визнати протиправним та скасувати наказ Бюро економічної безпеки України від 14.05.2024 № 203-к «Про остаточний розрахунок ОСОБА_1 », яким визначено вважати 14 травня 2024 року датою звільнення ОСОБА_1 з посади головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення;
поновити ОСОБА_1 на державній службі в Бюро економічної безпеки України на останній займаній посаді - головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення або на іншій рівнозначній посаді в Бюро економічної безпеки України;
стягнути з Бюро економічної безпеки України на користь ОСОБА_1 середній заробіток за весь час вимушеного прогулу з 15.05.2024 по день ухвалення рішення по справі;
допустити негайне виконання рішення суду в частині поновлення ОСОБА_1 на державній службі в Бюро економічної безпеки України на останній займаній посаді - головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення або на іншій рівнозначній посаді в Бюро економічної безпеки України;
звернути до негайного виконання рішення суду в частині стягнення з Бюро економічної безпеки України на користь ОСОБА_1 суми заробітної плати за час вимушеного прогулу з 15.05.2024 по день ухвалення рішення по справі в межах суми стягнення за один місяць.
Позивач, в обґрунтування позовних вимог зазначає, що за результатами службового розслідування його було звільнено з посади головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення Бюро економічної безпеки України. Звільнення із займаної посади реалізовано наказами Бюро економічної безпеки України від 06.05.2024 № 187-к, від 08.05.2024 № 196-к та від 14.05.2024 № 203-к. Вважає вказані накази протиправними та такими, що підлягають скасуванню з огляду на те, що дисциплінарна комісія не надала та не встановила всі обставини, передбачені пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 04.12.2019 а саме: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії безпосередньо позивача ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність. Окрім того, під час проведення дисциплінарного провадження були порушені процедура проведення дисциплінарного провадження та права позивача на ознайомлення з дисциплінарною справою. Просить суд задовольнити позов.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.06.2024, позовну заяву розподілено судді Жуковій Є.О.
18 червня 2024 року зазначену позовну заяву було фактично передано судді Жуковій Є.О.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 24 червня 2024 року відкрито провадження в адміністративній справі №320/27584/24, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позов та витребуваних документів.
11 липня 2024 року до Київського окружного адміністративного суду від Бюро економічної безпеки України надійшов відзив на позовну заяву. 
Відповідач в своєму відзиві зазначає, що встановлені в ході дисциплінарного провадження обставини дискредитують працівників БЕБ як осіб, які несуть державну службу особливого характеру, та своїм наслідком можуть мати приниження в очах громадськості гідності та авторитету працівників БЕБ та власне органи Бюро економічної безпеки України, на які покладаються завдання щодо протидії правопорушенням, що посягають на функціонування економіки держави, оцінювання ризиків і загроз економічній безпеці держави, напрацювання способів їх мінімізації та усунення.
Враховуючи викладене вище та положення пунктів 5, 9 частини другої статті 65, пункту 4 частини першої, частини п`ятої статті 66, частин першої та другої статті 77 Закону України «Про державну службу», правомірним є застосування до головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.
Вказане спростовує твердження позивача, що дисциплінарне провадження не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин дисциплінарного проступку, а зокрема і не врахування відповідачем характеру проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність.
До того ж, за результатами дисциплінарного провадження листом БЕБ від 10.05.2024 №11/11.2/5073-24 було направлено до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про накладення дисциплінарного стягнення на позивача за вчинення корупційний або пов`язаних з корупцією правопорушень. Відомості щодо внесення позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення містяться на офіційному сайті НАЗК за здійснення корупційного проступку за статтею 22 Закону України «Про запобігання корупції» (обмеження щодо використання службових повноважень чи свого становища). Просить суд відмовити у задоволенні позову.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 року залишено заяву представника Бюро економічної безпеки України про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення.
31 липня 2024 року через канцелярію Київського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив.
Представник позивача у відповіді на відзив зазначає, що дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби фактично накладено на позивача за неналежне виконання ним саме тих службових обов`язків, які дисциплінарною комісією встановлені як ознаки складу дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 5 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень), а не дисциплінарного проступку, передбаченого пунктом 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» (використання повноважень в неправомірних особистих інтересах інших осіб).
За вказаних обставин, дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби накладено на позивача з порушенням вимог статті 65 Закону України «Про державну службу». Окрім того, під час проведення дисциплінарного провадження були порушені строки формування і розгляду дисциплінарної справи та права позивача на ознайомлення з дисциплінарною справою.
31 липня 2024 року до Київського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшла заява про зміну підстав позову (вх. №66975 від 31.07.2024).
В заяві про зміну підстав позову, представник позивача зазначає, що відкриті торги відмінено уповноваженою особою відповідно до вимог чинного законодавства, та в його діях відсутні ознаки будь-якого дисциплінарного проступку. Однак, дисциплінарна комісія зазначеним обставинам уваги не надала, службову записку керівника Департаменту цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації ОСОБА_2 , зареєстровану за №9.7/7.3/115-24 від 22.03.2024, до дисциплінарної справи позивача не долучила та належної оцінки їй не надала; пояснення т.в.о. заступнику Директора БЕБ з питань цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації ОСОБА_3 не отримала. Вказане свідчить про неповноту дисциплінарного провадження, не встановлення всіх обставини, передбачених пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 04.12.2019, а саме: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії безпосередньо позивача ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність. Просить суд задовольнити позов.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 23 серпня 2024 року прийнято до розгляду заяву представника ОСОБА_1 про зміну підстав позову в адміністративній справі №320/27584/24.
30 серпня 2024 року через канцелярію Київського окружного адміністративного суду від представника позивача надійшла відповідь на відзив аналогічного змісту відповіді, що надійшла раніше 31.07.2024.

30 вересня 2024 року через канцелярію Київського окружного адміністративного суду від Бюро економічної безпеки України надійшов відзив на позовну заяву з урахуванням заяви про зміну підстав позову.
Відповідач в своєму відзиві зазначає, що однією із функцій уповноваженої особи, відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» є планування закупівлі та формування річного плану закупівель в електронній системі; проведення попередніх ринкових консультацій з метою аналізу ринку, а Положення про договірну роботу в БЕБ передбачає визначення очікуваної вартості предмета закупівлі уповноваженою особою із залученням в разі необхідності ініціатора закупівлі. Запланована закупівля, незалежно від її вартості, включається до річного плану закупівель відповідно до статті 4 Закону України «Про публічні закупівлі». Річний план замовника, формується на підставі заявок структурних підрозділів. 
Крім того, до обсягу повноважень позивача, як уповноваженої особи, згідно Положення № 160, включається здійснення підготовчих заходів із дотриманням принципів максимальної економії, ефективності, що здійснюється, зокрема, методом порівняння ринкових цін. 
В ході дисциплінарного провадження, були підтверджені факти неналежної організації проведення публічних закупівель за державні кошти, які в своїй сукупності вплинули на забезпечення основної мети здійснення відкритих закупівель - забезпечення ефективного та результативного використання коштів Державного бюджету.
В ході дисциплінарного провадження було з`ясовано факти, які додатково свідчать про обґрунтованість висновків дисциплінарної комісії щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, зокрема, встановлено, що БЕБ здійснюється досудове розслідування у кримінальних провадженнях, фігурантом яких виступає ТОВ «Айті-Солюшнс» (код ЄДРПОУ 38239436), в рамках яких встановлюються злочини щодо привласнення бюджетних коштів через проведення тендерних закупівель.
Вказані обставини відповідають дотриманню стандарту поза розумним сумнівом, та набувають особливого значення в умовах воєнного стану у країні, нульової толерантності до будь-яких проявів корупції, зокрема в органах державної влади, та враховуючи, що саме за результатами інформаційно-аналітичної роботи БЕБ в сфері публічних закупівель постійно здійснюються заходи щодо виявлення передумов нанесення шкоди економічній безпеці держави, результатами яких є направлення відповідних рекомендацій органам державної влади з відповідними функціями державного нагляду (контролю) для реалізації покладених на них владних повноважень.
Таким чином, встановлені в ході дисциплінарного провадження обставини дискредитують працівників БЕБ, як осіб які несуть державну службу особливого характеру.
02 жовтня 2024 року через канцелярію Київського окружного адміністративного суду від Бюро економічної безпеки України надійшли заперечення на відповідь, сформовані в системі «Електронний суд» 05.08.2024.
Відповідач в своїх запереченнях зазначає, що в рамках дисциплінарного провадження було встановлено, що надані ОСОБА_1 повноваження уповноваженої особи, головного спеціаліста Відділу, передбачені Законом України «Про публічні закупівлі», Положенням про Відділ, Примірним положенням, Положенням про договірну роботу в БЕБ зокрема щодо забезпечення прозорості, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції, були використані в неправомірних інтересах інших осіб, а саме очікувана вартості предмета закупівлі в сумі 5 110 367,80 грн була повністю ідентичною комерційній пропозиції ТОВ «Айті Солюшинс». Крім того, ідентичними були строки поставки обладнання, при цьому найменша комерційна пропозиція становила суму в розмірі 1 897 792,60 грн, при цьому в результаті відміни відкритих торгів не було забезпечено дотримання принципів максимальної економії та ефективності за умови рівності та добросовісної конкуренції та не була досягнена мета публічної закупівлі - забезпечення ефективного та результативного використання коштів Державного бюджету».
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 11.10.2024 у задоволенні клопотання представника Бюро економічної безпеки України про витребування доказів відмовлено.
З метою додержання розумного строку розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, суд визнав за можливе розгляд справи здійснювати за наявними матеріалами.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ: 
Згідно із наказом БЕБ від 07.07.2022 № 270-к, ОСОБА_1 призначений на посаду головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення Бюро економічної безпеки України, без конкурсного відбору з 08.07.2022 до дня призначення на цю посаду переможця конкурсного відбору, але на строк не більше 12 місяців з дня припинення чи скасування воєнного стану.
Відповідно до наказу БЕБ від 27.11.2021 №26 «Про затвердження Положення про уповноважену особу, відповідальну за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у БЕБ та призначення уповноваженої особи» (зі змінами) позивач був призначений Уповноваженою особою, відповідальною за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у БЕБ.
На підставі наказу БЕБ від 28.03.2024 №103-к відносно позивача порушено дисциплінарне провадження за ознаками дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 5, 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», утворено дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарної справи (далі –Дисциплінарна комісія) та затверджено її склад.
Підставою вказаного дисциплінарного провадження стали відомості, викладені в доповідній записці від 26.03.2024 №9.17/17/245-24, зокрема, факти неналежної організації проведення публічних закупівель за державні кошти, які в своїй сукупності вплинули на забезпечення основної мети здійснення відкритих закупівель - забезпечення ефективного та результативного використання коштів Державного бюджету щодо закупівлі за державні кошти комплектуючих для модернізації серверів та забезпечення їх безперебійної роботи в БЕБ.
Як встановлено відповідачем під час службового розслідування, позивач, розуміючи, що потенційним переможцем закупівлі стає не ТОВ «Айті Солюшинс» (під пропозицію саме ТОВ «Айті Солюшинс» у сумі 5 110 367,80 грн було визначено очікувану вартість закупівлі та змінено саме під вказану суму бюджетні видатки БЕБ), було безпідставно та на формальних підставах (з метою уникнення від настання кримінальної відповідальності) відмінено відкриті торги, у зв`язку з чим БЕБ у надскладний для країни час залишилось не забезпеченим відповідним обладнанням, яке б убезпечило його від чергових хакерських атак, тобто, повноваження позивача були використані в неправомірних інтересах інших осіб, зважаючи також і на те, що найменша комерційна пропозиція іншого підприємства під час закупівлі склала 1 897 792,60 грн.
Наказом БЕБ від 19.04.2024 № 160-к «Про продовження строку здійснення дисциплінарного провадження щодо ОСОБА_1 », відповідно до статей 68, 71, 73 Закону України «Про державну службу», пунктів 5, 27 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 продовжено строк здійснення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця ОСОБА_1 до 60 календарних днів.
За результатами дисциплінарного провадження встановлено наявність в діях уповноваженої особи БЕБ, відповідальної за організацію та проведення закупівель, ОСОБА_1 ознак дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 5 та 9 частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу», а саме невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень; використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб.
Наказом БЕБ від 06.05.2024 №187-к «Про накладення дисциплінарного стягнення та звільнення з посади державної служби ОСОБА_1 » накладено на позивача дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення з посади державної служби. 
Наказом БЕБ від 08.05.2024 було внесено зміни до наказу № 187 від 06.05.2024, яким визначено днем звільнення позивача його перший робочий день наступний за днем закінчення його тимчасової непрацездатності, зазначеним у документі про тимчасову непрацездатність.
Не погоджуючись із вказаними наказами, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини третьої статті 1 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» (№ 1150-ІХ від 28.01.2021) правову основу діяльності Бюро економічної безпеки України становлять Конституція України, міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цей Закон та інші закони України, а також прийняті відповідно до них нормативно-правові акти.
Згідно частини першої статті 3 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» Бюро економічної безпеки України здійснює свою діяльність на основі принципів верховенства права; законності; пріоритетності додержання прав, свобод і інтересів фізичних та юридичних осіб; персональної відповідальності кожного працівника; справедливості; неупередженості.
Відповідно до положень статті 11 Закону України «Про публічні закупівлі» Відповідальною за організацію та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі є уповноважена особа, яка визначається або призначається замовником одним з таких способів:
1) шляхом покладення на працівника (працівників) із штатної чисельності функцій уповноваженої особи як додаткової роботи з відповідною доплатою згідно із законодавством;
2) шляхом введення до штатного розпису окремої (окремих) посади (посад), на яку буде покладено обов`язки виконання функцій уповноваженої особи (уповноважених осіб);
3) шляхом укладення трудового договору (контракту) згідно із законодавством.
Уповноважена особа може бути відповідальною за організацію та проведення закупівель, що здійснюються відповідно до частини третьої статті 3 цього Закону.
Під час користування електронною системою закупівель уповноважена особа вносить до електронної системи закупівель персональні дані, надає згоду на їх обробку та оновлює такі дані у разі їх зміни. Персональні дані, внесені уповноваженою особою до електронної системи закупівель, не оприлюднюються.
Замовник має право призначити декілька уповноважених осіб, за умови що кожна з таких осіб буде відповідальною за організацію та проведення конкретних процедур закупівель/спрощених закупівель.
Не може бути визначена уповноваженою особа, залучена замовником (у разі такого залучення) за договором про надання послуг для проведення процедур закупівель/спрощених закупівель.
Визначення або призначення уповноваженої особи не повинно створювати конфлікт між інтересами замовника та учасника чи між інтересами учасників процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, наявність якого може вплинути на об`єктивність і неупередженість ухвалення рішень щодо вибору переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Для цілей цього Закону конфліктом інтересів вважається наявність приватного інтересу у працівника замовника чи будь-якої особи або органу, які діють від імені замовника і беруть участь у проведенні процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або можуть вплинути на результати цієї процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, що може вплинути на об`єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень або на вчинення чи невчинення дій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі, та/або наявність суперечності між приватним інтересом працівника замовника чи будь-якої особи або органу, які діють від імені замовника і беруть участь у проведенні процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об`єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Уповноважена особа під час організації та проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі повинна забезпечити об`єктивність та неупередженість процесу організації та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель в інтересах замовника.
Уповноважена особа здійснює свою діяльність на підставі укладеного із замовником трудового договору (контракту) або розпорядчого рішення замовника та відповідного положення. Уповноважена особа повинна мати вищу освіту, як правило юридичну або економічну освіту. У разі визначення кількох уповноважених осіб розмежування їх повноважень та обов`язків визначається рішенням замовника.
Не можуть визначатися або призначатися уповноваженими особами посадові особи та представники учасників, члени їхніх сімей, а також народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим та депутати міської, районної у місті, районної, обласної ради.
Уповноважені особи можуть пройти навчання з питань організації та здійснення публічних закупівель, у тому числі дистанційне в Інтернеті.
Уповноважена особа для здійснення своїх функцій, визначених цим Законом, підтверджує свій рівень володіння необхідними (базовими) знаннями у сфері публічних закупівель на веб-порталі Уповноваженого органу шляхом проходження безкоштовного тестування. Порядок організації тестування уповноважених осіб визначається Уповноваженим органом.
Примірне положення про уповноважену особу затверджується Уповноваженим органом.
Уповноважена особа:
1) планує закупівлі та формує річний план закупівель в електронній системі закупівель;
2) здійснює вибір процедури закупівлі;
3) проводить процедури закупівель/спрощені закупівлі;
3-1) оприлюднює в електронній системі закупівель звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель, у випадку здійснення закупівель відповідно до частини сьомої статті 3 цього Закону;
4) забезпечує рівні умови для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;
5) забезпечує складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених цим Законом;
6) забезпечує оприлюднення в електронній системі закупівель інформації, необхідної для виконання вимог цього Закону;
7) здійснює інші дії, передбачені цим Законом.
Рішення уповноваженої особи оформлюються протоколом із зазначенням дати прийняття рішення, який підписується уповноваженою особою.
Для підготовки тендерної документації та/або оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимог до предмета закупівлі за рішенням замовника уповноважена особа може залучати інших працівників замовника.
За рішенням замовника може утворюватися робоча група у складі працівників замовника для розгляду тендерних пропозицій/пропозицій. У разі утворення робочої групи уповноважена особа є її головою та організовує її роботу. До складу робочої групи застосовуються вимоги абзацу другого частини сьомої цієї статті. Робоча група бере участь у розгляді тендерних пропозицій/пропозицій, у проведенні переговорів у разі здійснення переговорної процедури, а рішення робочої групи має дорадчий характер.
Замовник може здійснити закупівлю товару (товарів) та/або послуги (послуг) через централізовану закупівельну організацію.
Централізована закупівельна організація набуває усіх прав та обов`язків замовників, що визначені цим Законом, та несе відповідальність згідно із законами України.
Замовник укладає договір про закупівлю товару (товарів) та/або послуги (послуг) з переможцем процедури закупівлі за результатами тендеру та/або з переможцем відбору закупівлі за рамковою угодою, що були здійснені в його інтересах централізованою закупівельною організацією.
Замовники надають централізованій закупівельній організації необхідну інформацію про потребу для проведення тендеру та/або закупівель за рамковими угодами відповідно до законодавства.
У рішенні про визначення централізованої закупівельної організації може бути встановлено про обов`язковість закупівлі через централізовану закупівельну організацію для певного переліку замовників і визначено перелік товарів та/або послуг, закупівля яких через централізовану закупівельну організацію є обов`язковою.
За наявності підстав для здійснення переговорної процедури закупівлі, передбачених цим Законом, замовники, які зобов`язані здійснювати закупівлі через централізовану закупівельну організацію, самостійно проводять закупівлі товарів та послуг із застосуванням переговорної процедури закупівлі. Інформація про потребу в закупівлі таких товарів та послуг не надається централізованій закупівельній організації.
Особливості створення та діяльності централізованих закупівельних організацій встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Вибір централізованої закупівельної організації замовником для організації та проведення закупівлі в його інтересах не є публічною закупівлею в розумінні цього Закону.
У разі створення електронних каталогів їх формують і супроводжують виключно централізовані закупівельні організації.
Структура, порядок формування та використання електронних каталогів, у тому числі порядок надання доступу до них і розмір плати, визначається Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до Примірного положення про уповноважену особу, затвердженого наказом Міністерства економіки України від 08.06.2021 №40 до основних завдань (функцій) уповноваженої особи належать: планування закупівель та формування річного плану закупівель в електронній системі закупівель; проведення попередніх ринкових консультацій з метою аналізу ринку; здійснення вибору процедури закупівлі; проведення процедур закупівель/спрощених закупівель; забезпечення укладання рамкових угод; забезпечення рівних умов для всіх учасників, об`єктивний та чесний вибір переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; забезпечення складання, затвердження та зберігання відповідних документів з питань публічних закупівель, визначених Законом України «Про публічні закупівлі»; забезпечення оприлюднення в електронній системі закупівель інформації, необхідної для виконання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (пункт 3.9).
Уповноважена особа зобов`язана: дотримуватися законодавства у сфері публічних закупівель та цього Положення; організовувати та проводити процедури закупівель/спрощені закупівлі; забезпечувати рівні умови для всіх учасників процедур закупівель/спрощених закупівель, об`єктивний вибір переможця; у встановленому Законом порядку визначати переможців процедур закупівель/спрощених закупівель (пункт 4.2.). Уповноважена особа несе персональну відповідальність: за прийняті нею рішення і вчинені дії (бездіяльність) відповідно до законів України; за повноту та достовірність інформації, що оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель; за порушення вимог, установлених Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (пункт 4.3.).
Аналогічні повноваження та обов`язки уповноваженої особи передбачені в Положенні про уповноважену особу, відповідальну за організацію та проведення закупівель/спрощених закупівель у БЕБ, затвердженому наказом БЕБ від 26.11.2021 № 26 (зі змінами).
Положення про відділ майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення Бюро економічної безпеки України, затверджене наказом БЕБ від 18.03.2024 № 51 (далі – Положення про Відділ) визначає, що Відділ у своїй діяльності керується Конституцією і законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, іншими нормативно-правовими актами, наказами БЕБ, положенням про Управління. 
Основними завданнями Відділу є, зокрема здійснення заходів, пов`язаних з організацією проведення процедур закупівель/спрощених закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення діяльності БЕБ; формування прогнозованих видатків бюджету на наступний рік із питань, що відноситься до компетенції Відділу;
забезпечення ефективного, результативного та цільового використання бюджетних коштів, що виділяються БЕБ на фінансування бюджетних програм за напрямом діяльності Відділу; надання пропозицій уповноваженій особі відповідальній за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у БЕБ (далі – Уповноважена особа) щодо складання річних планів закупівель та змін до них у відповідності до вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів. Відповідно до покладених на Відділ завдань, здійснює підготовку необхідної інформації та документації у відповідності до вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів; формує та надає матеріали для оприлюднення на веб-сайті БЕБ щодо обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру бюджетного призначення, очікуваної вартості предмета закупівлі; здійснює підготовку проєктів договорів та інших правочинів із суб`єктами господарювання на виконання робіт, надання послуг та постачання товарів та контролює виконання договорів у якому виступає ініціатором; забезпечує підготовку, складання та оприлюднення річного плану закупівель товарів, робіт та послуг за державні кошти та подання змін до нього; надає роз`яснення особам, що виявили намір взяти участь у процедурі закупівлі/спрощеної закупівлі, щодо змісту тендерної документації та/або оголошення про проведення спрощеної закупівлі та вимог до предмета закупівлі, у разі отримання відповідних звернень через електронну систему закупівель у терміни, та відповідно до вимог чинного законодавства про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів; забезпечує взаємодію роботи Уповноваженої особи з органами виконавчої влади, які є відповідальними за дотримання та застосування законодавства у сфері публічних закупівель; забезпечує виконання заходів щодо дотримання БЕБ правових та економічних засад здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг для забезпечення своїх потреб у відповідності і до вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів. За невиконання або неналежне виконання своїх обов`язків працівники Відділу несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність згідно із законом.
Згідно із положенням про Управління матеріально-технічного забезпечення Бюро економічної безпеки України, затверджене наказом БЕБ від 18.03.2024 № 51 (далі – Положення про Управління), до складу упадіння входять відділ господарського забезпечення; відділ майнових відносин та тендерних процедур, сектор тилового забезпечення. Основними завданнями Управління, зокрема є здійснення заходів, пов`язаних з організацією проведення процедур закупівель/спрощених закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення діяльності БЕБ та відповідно до покладених завдань, Управління здійснює підготовку проєктів договорів та інших правочинів із суб`єктами господарювання на виконання робіти, надання послуг та постачання товарів та контролює виконання договорів у якому виступає ініціатором; проводить закупівлі товарів, робіт і послуг згідно із Законом України «Про публічні закупівлі» для експлуатації, оснащення й удосконалення матеріально-технічної бази БЕБ; здійснює підготовку необхідної інформації та документації у відповідності до вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів.
Посадовою інструкцією головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення від 30.03.2023, з якою ОСОБА_1 ознайомлений 30.03.2023, та від 20.03.2024, з якою ОСОБА_1 ознайомлений 20.03.2024, до його основних посадових обов`язків віднесено складання річного плану закупівель, змін до них у відповідності до вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів та оприлюднення їх в електронній системі закупівель; надання роз`яснень особам, що виявили намір взяти участь у процедурі закупівлі/спрощеної закупівлі щодо змісту тендерної документації/Оголошення у разі отримання відповідних запитів у терміни відповідно до вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів; підготовка необхідної інформації та документації у відповідності до вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та інших нормативно-правових актів; перевірка пропозицій учасниками на відповідність вимогам Замовника, встановлених у тендерній документації/оголошенні; прийняття участі у підготовці проєктів договорів про закупівлі. 
Таким чином, Бойко Ю.В., як державний службовець, зобов`язувався сумлінно і професійно виконувати свої посадові обов`язки, дотримуватись чинного законодавства України, діяти лише на підставі, в межах повноважень, додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.
Також, Бойко Ю.В., як уповноважена особа є відповідальним за організацію та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, повинен забезпечувати об`єктивність і неупередженість процесу організації та проведення процедур закупівель/спрощених закупівель в інтересах БЕБ.
При цьому, відповідно до статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням. Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом. Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників. Замовники, учасники процедур закупівлі, суб`єкт оскарження, а також їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми правами, визначеними цим Законом.
Забороняється зловживання правами, у тому числі правом на оскарження рішень, дії чи бездіяльності замовника.
Відповідно до пункту 50 Особливостей замовник відміняє відкриті торги у разі: 1) відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт чи послуг; 2) неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, з описом таких порушень; 3) скорочення обсягу видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт чи послуг; 4) коли здійснення закупівлі стало неможливим внаслідок дії обставин непереборної сили.
У разі відміни відкритих торгів замовник протягом одного робочого дня з дати прийняття відповідного рішення зазначає в електронній системі закупівель підстави прийняття такого рішення. 
Перед прийняттям рішення щодо скасування торгів через виявлені порушення, має бути проаналізовано, які саме положення законодавства про публічні закупівлі порушені, зокрема щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю відповідно до законодавства у сфері закупівель, повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів з особливостями відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та вимог Особливостей, відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель, також є необхідним проведення аналізу і оцінку можливості усунення виявлених порушень.
Значним фактором є не лише сам факт виявлення порушень, але й можливість подальшого їх виправлення. Така можливість існує не лише тоді, коли їх виявили, а й після того, як сторони підписали договір про закупівлю.
Згідно з інформацією, наданою Департаментом фінансів та Департаментом цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації, видатки на закупівлю комплектуючих для модернізації серверів та забезпечення їх безперебійної роботи в сумі 5 110 367,80 грн не були запропоновані та не були включені до розрахунку видатків загального фонду Державного бюджету на 2024 рік за бюджетною програмою 6491010 «Керівництво та управління у сфері економічної безпеки», що спростовувало пояснення ОСОБА_1 , надані дисциплінарній комісії, що визначення очікуваної вартості предмета закупівлі в сумі 5 110 367,80 грн було здійснено враховуючи включення таких видатків до кошторису на 2024 рік.
Так, згідно з інформацією Департаменту фінансів, викладеною в листі № 9.8/8.1/239-24 від 19.04.2024, розрахунками видатків загального фонду державного бюджету на 2024 рік, за КЕКВ 3110 «Придбання обладнання і предметів довгострокового користування» були передбачені видатки для придбання Мережевого та телекомунікаційного обладнання (Створення загальної комп`ютерної мережі та зв`язку) у сумі 107 692 140 грн. На підставі доповідної записки Департаменту цифрового розвитку, цифрових трансформацій і цифровізації від 29.02.2024 № 9.7/7.3/87-24 стосовно закупівлі комплектуючих для модернізації серверів та забезпечення їх безперебійної роботи за кодом національного класифікатора України (CVP) ДК 021:2015: 48820000-2 - (Сервери) Департаментом фінансів було внесено передбачені Законом України «Про публічні закупівлі», Положенням про Відділ, Примірним положенням, Положенням про договірну роботу в БЕБ, зокрема, щодо забезпечення прозорості, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції, були використані в неправомірних інтересах інших осіб, а саме очікувана вартість предмета закупівлі в сумі 5 110 367,80 грн була повністю ідентичною комерційній пропозиції ТОВ «Айті Солюшинс», крім того, ідентичними були строки поставки обладнання, при цьому найменша комерційна пропозиція становила суму в розмірі 1 897 792,60 грн, з огляду на що, в результаті відміни відкритих торгів не було забезпечено дотримання принципів максимальної економії та ефективності за умови рівності та добросовісної конкуренції та не була досягнена мета публічної закупівлі - забезпечення ефективного та результативного використання коштів Державного бюджету.
Відповідно до пункту дев`ятого частини другої статті 65 Закону України «Про державну службу» дисциплінарним проступком є використання повноважень в особистих (приватних) інтересах або в неправомірних особистих інтересах інших осіб.
Так, для даного виду дисциплінарного проступку характерним є здійснення службовою особою прав і повноважень, що визначаються обсягом її прав і обов`язків, які випливають із певних нормативних актів, але не відповідають тим завданням, які стоять перед державним апаратом або окремою його ланкою, натомість спрямовані на задоволення приватного інтересу (свого чи третіх осіб), а не на здійснення повноважень визначених законом.
Визначення «неправомірний особистий інтерес інших осіб» є тотожним поняттю «незаконний інтерес», визначення якого надано Конституційним Судом України і рішенні від 01.12.2004 № 18-рп/2004 у справі 1-10/2004 (справа про охоронюваний законом інтерес), і полягає в тому, що такий інтерес не відповідає Конституції чи законам України, загальновизнаним принципам права.
Відповідно до статті 41 Закону України «Про запобігання корупції» державні службовці діють неупереджено, незважаючи на приватний інтереси, особисте ставлення до будь-яких осіб, на свої політичні погляди, ідеологічні, релігійні або інші особисті погляди чи переконання.
Законодавство із запобігання корупції передбачає, що державним службовцям забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах (стаття 22 Закону України «Про запобігання корупції»).
Встановлені в ході дисциплінарного провадження обставини дискредитують працівників БЕБ, як осіб які несуть державну службу особливого характеру, та своїм наслідком можуть мати приниження в очах громадськості гідності та авторитету працівників БЕБ та власне органи Бюро економічної безпеки України, на які покладаються завдання щодо протидії правопорушенням, що посягають на функціонування економіки держави, оцінювання ризиків і загроз економічній безпеці держави, напрацювання способів їх мінімізації та усунення.
Враховуючи викладене вище та положення пунктів 5, 9 частини 2 статті 65, пункту 4 частини 1, частини 5 статті 66, частин 1, 2 статті 77 Закону України «Про державну службу», правомірним є застосування до головного спеціаліста відділу майнових відносин та тендерних процедур Управління матеріально-технічного забезпечення ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення.
Таким чином, наведене вище спростовує твердження позивача, що дисциплінарне провадження не можна вважати таким, що проведено при повному та об`єктивному з`ясуванні всіх обставин дисциплінарного проступку, а зокрема і не врахування відповідачем характеру проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність.
До того ж, за результатами дисциплінарного провадження листом БЕБ від 10.05.2024 року № 11/11.2/5073-24 було направлено до Національного агентства з питань запобігання корупції повідомлення про накладення дисциплінарного стягнення на позивача за вчинення корупційних або пов`язаних з корупцією правопорушень. Відомості щодо внесення позивача до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення містяться на офіційному сайті НАЗК за здійснення корупційного проступку за статтею 22 Закону України «Про запобігання корупції» (обмеження щодо використання службових повноважень чи свого становища). 
Також суд акцентує, що процедура здійснення дисциплінарними комісіями з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія) дисциплінарних проваджень стосовно державних службовців регламентується Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1039 з відповідними змінами і доповненнями.
Так, відповідно до п.2 наведеного вище Порядку процедура здійснення дисциплінарного провадження передбачає: прийняття рішення про порушення дисциплінарного провадження; формування дисциплінарної комісії та її склад; визначення повноважень дисциплінарної комісії; визначення основних засад роботи дисциплінарної комісії; формування дисциплінарної справи; прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи.
Відповідно до п. п. 24, 25 вказаного Порядку з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа, яка повинна містити: дату і місце її формування; підстави для відкриття дисциплінарного провадження; характеристику державного службовця, складену його безпосереднім керівником, та інші відомості, що характеризують державного службовця; відомості щодо наявності чи відсутності дисциплінарних стягнень; пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та/або акт про відмову від надання таких пояснень; пояснення безпосереднього керівника державного службовця з приводу обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; пояснення інших осіб, яким відомі обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (за наявності); належним чином завірені копії документів і матеріалів, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії у державному органі з висновком про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності; опис матеріалів, які містяться в дисциплінарній справі.
Тривалість формування дисциплінарної справи не може перевищувати 20 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 30 календарних днів.
Відповідно до п.31 наведеного Порядку комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Пояснення надається в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.
Державний службовець має право: бути присутнім на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження; знайомитися з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до статті 76 Закону, у тому числі в установленому законом порядку запитувати та отримувати відповідні документи, їх копії; надавати пояснення, а також відповідні документи та матеріали щодо обставин, які досліджуються; заявляти клопотання про необхідність одержання і долучення до матеріалів дисциплінарної справи нових документів, одержання додаткових пояснень осіб, яким можуть бути відомі обставини справи; користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.
Державний службовець користується іншими правами, встановленими Конституцією та законами України.
Відсутність державного службовця на засіданні Комісії, дисциплінарної комісії не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження.
Відповідно до п.33 наведеного Порядку комісія, дисциплінарна комісія розглядає належним чином сформовану дисциплінарну справу та за результатами такого розгляду приймає рішення про наявність чи відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності, про що зазначається у протоколі засідання. 
Комісія, дисциплінарна комісія повинна встановити: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії державного службовця ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до державної служби; чи підлягає державний службовець притягненню до дисциплінарної відповідальності; який вид дисциплінарного стягнення може бути застосований до державного службовця.
Відповідно до п.34 зазначеного вище Порядку результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії. Пропозиція (подання) готується Комісією, дисциплінарною комісією після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарної справи та підписується усіма її членами, які брали участь у голосуванні. 
У разі проведення засідання Комісії, дисциплінарної комісії дистанційно в режимі відеоконференції пропозиція (подання) можуть оформлюватися в електронній формі та підписуватися всіма її членами, які брали участь у голосуванні, із накладенням кваліфікованого електронного підпису з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту інформації.
Пропозиція (подання) складається із вступної, мотивувальної та резолютивної частини.
У вступній частині зазначаються: дата складення; відомості щодо підстав для порушення дисциплінарного провадження; прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, його посада, інші відомості, що мають значення для здійснення дисциплінарного провадження.
У мотивувальній частині зазначаються:
у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:
- факти, що підтверджують відсутність вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку із відповідним обґрунтуванням;
- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду;
у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:
- факти, що підтверджують вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку, з посиланням на положення відповідних нормативно-правових актів;
- обставини, що призвели до вчинення державним службовцем дисциплінарного проступку;
- ступінь вини державного службовця;
- характер дисциплінарного проступку, ступінь його тяжкості, настання тяжких наслідків;
- відомості, що характеризують державного службовця, обставини, що пом`якшують чи обтяжують дисциплінарну відповідальність державного службовця, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та ставлення державного службовця до державної служби;
- заяви, клопотання, пояснення державного службовця та рішення, прийняті Комісією, дисциплінарною комісією за результатами їх розгляду.
У резолютивній частині зазначаються:
у разі відсутності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:
- прізвище, ім`я, по батькові державного службовця, висновок про відсутність у діях державного службовця дисциплінарного проступку;
- пропозиція про закриття дисциплінарного провадження;
у разі наявності у діях державного службовця дисциплінарного проступку:
- висновок про наявність у діях державного службовця дисциплінарного проступку, передбаченого відповідним пунктом частини другої статті 65 Закону, та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності;
- вид дисциплінарного стягнення, рекомендованого до застосування, передбачений відповідною частиною статті 66 Закону, або обставини, що виключають можливість накладення дисциплінарного стягнення.
Відповідно до пункту 35 Комісія, дисциплінарна комісія вносить суб`єкту призначення пропозицію (подання) разом з матеріалами дисциплінарної справи не пізніше ніж протягом трьох робочих днів з дня її (його) підписання.
Одночасно із внесенням суб`єкту призначення пропозиції (подання) державному службовцю повідомляється про дату внесення суб`єкту призначення такої пропозиції (подання) та необхідність надання ним письмового пояснення суб`єкту призначення відповідно до статті 75 Закону.
Таке повідомлення державного службовця здійснюється шляхом вручення або надсилання поштою, в тому числі з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку. У разі доведення інформації або документів шляхом використання інших засобів телекомунікаційного зв`язку такий спосіб фіксується протоколом у встановленому порядку. Інформація або документи надсилаються державному службовцеві за адресою місця проживання/перебування або на його адресу електронної пошти чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв`язку за наявними в особовій справі контактними даними.
Державний службовець надає письмове пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу.
У разі ненадання державним службовцем письмового пояснення особисто або шляхом надсилання листа на офіційну електронну адресу відповідного державного органу не пізніше ніж як за два календарних дні до закінчення строку прийняття суб`єктом призначення рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження державний службовець вважається таким, що відмовився від надання письмового пояснення.
Відповідно до п.36 наведеного Порядку за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення протягом десяти календарних днів з дня отримання пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії приймає рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження.
Рішення оформляється наказом (розпорядженням) суб`єкта призначення.
Після прийняття рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження суб`єкт призначення передає дисциплінарну справу до служби управління персоналом державного органу, стосовно посадової особи якого здійснювалося дисциплінарне провадження (державного органу, в якому здійснювалося дисциплінарне провадження), для її зберігання в установленому порядку.
Щодо посилань позивача на порушення строку формування і розгляду дисциплінарної справи, та несвоєчасного отримання листа про надання пояснень, суд зазначає таке.
Відповідно до Порядку №1039 дисциплінарне провадження розпочинається з дати видання наказу (розпорядження) про порушення дисциплінарного провадження та завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження (п. 4).
Тривалість здійснення дисциплінарного провадження не може перевищувати 45 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 60 календарних днів (п. 5).
Тривалість формування дисциплінарної справи не може перевищувати 20 календарних днів. За потреби зазначений строк може бути продовжений міністром або суб`єктом призначення, але не більш як до 30 календарних днів (п. 27).
З огляду на матеріали справи, наказом БЕБ від 28.03.2024 було порушено дисциплінарне провадження відносно позивача та визначено провести дисциплінарне провадження у термін до 30 календарних днів з 28 березня 2024 року, тобто останнім днем підписання подання дисциплінарної комісії було 26 квітня 2024, подання ж підписане 25 квітня 2024 року.
Дисциплінарне провадження завершується виданням наказу (розпорядження) про накладення на державного службовця, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження – наказ про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення прийнято 06 травня 2024 року, тобто в межах граничного терміну здійснення дисциплінарного провадження (45 календарних днів), визначеного Порядком №1039.
Як зазначає відповідач, що підтверджується матеріалами справи, доповідною запискою Голови дисциплінарної комісії від 03.05.2024 року повідомлено суб`єкта призначення про те, що лист від 26.06.2024 № 60/103-3/60/3/1-24 про дату та час направлення подання та необхідність надання письмових пояснень позивачем, було отримано ОСОБА_1 02.05.2024, отже, з метою дотримання прав державного службовця, стосовно якого проводиться службове розслідування, відлік строків, передбачених пунктами 35, 36 Порядку №1039 доцільно розраховувати з 02.05.2024 .
Отже, розраховуючи 5 календарних днів з моменту отримання листа позивачем (02.05.2024), станом на 06.05.2024 (п`ятий день) лист від 26.06.2024 № 60/103- 3/60/3/1-24 про необхідність надання пояснень вважався врученим, тому твердження позивача, що його фактично було повідомлено про необхідність надання пояснень 07.05.2024 не знаходить свого підтвердження.
Суд враховує посилання відповідача, що пояснення позивача (вх.№ ДЗН/234-24) надійшли 06.05.2024, тому, приймаючи наказ БЕБ від 06.05.2024 № 187-к пояснення позивача були враховані.
Щодо посилань позивача на порушення права позивача на ознайомлення з дисциплінарною справою, суд враховує таке.
Відповідно до пункту 31 Порядку №1039 Комісія, дисциплінарна комісія запрошує державного службовця на своє засідання для надання пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, та пропонує надати таке пояснення у письмовому вигляді. Пояснення надається в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.
Пунктом 31-1 Порядку №1039 встановлено, до моменту внесення суб`єкту призначення пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії відповідно до пункту 35 цього Порядку матеріали дисциплінарної справи можуть надаватися для ознайомлення в паперовій або електронній формі працівниками спеціального структурного підрозділу НАДС, секретарем дисциплінарної комісії державному службовцю та/або уповноваженому ним представнику за їх письмовою заявою, в якій зазначається електронна адреса для листування, надсилання матеріалів дисциплінарної справи. Така заява може подаватися в паперовій або електронній формі особисто чи шляхом надсилання на офіційну електронну адресу відповідного державного органу із накладенням кваліфікованого електронного підпису.
До заяви додаються копії документів, що посвідчують особу, а також посвідчують повноваження відповідно до законодавства - у разі подання заяви представником, уповноваженим державним службовцем. Матеріали дисциплінарної справи надаються для ознайомлення після перевірки таких документів.
У разі ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи в паперовій формі:
факт ознайомлення фіксується шляхом здійснення на заяві відповідного запису із зазначенням дати, підпису, прізвища та ініціалів (ініціалу власного імені), після чого заява долучається до матеріалів дисциплінарної справи;
ознайомлення здійснюється в робочий час у приміщенні відповідного державного органу, призначеному для проведення прийому громадян, та у присутності працівників, відповідальних за ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи відповідно до абзацу першого цього пункту;
дозволяється робити необхідні виписки, копії документів;
забороняється вносити будь-які зміни до матеріалів дисциплінарної справи, робити помітки на аркушах, самостійно вилучати чи долучати документи. Про факти пошкодження документів складається акт, який долучається до матеріалів дисциплінарної справи.
З огляду на матеріали дисциплінарної справи стосовно позивача, супровідним листом Бюро економічної безпеки України від 10.04.2024 №11/60/3/3745-24, на лист позивача №ДЗН/144-24 від 10.04.2024, надано копію доповідної записки №9.17/17/245-24 від 26.03.2024, роз`яснено про можливість ознайомлення з матеріалами дисциплінарного провадження 11 квітня 2024 року.
Листом від 02.05.2024 №11/60/3/4741-24 Бюро економічної безпеки України відмовлено позивачу у наданні запитуваних документів з огляду на те, що 26.04.2024 Дисциплінарна комісія внесла суб`єкту призначення пропозицію (подання) за результатами дисциплінарного провадження.
Листом від 03.05.2024 №11/60/4787-24 проінформовано «… у відповідь на вашу заяву №ДЗН/144-24 від 10.04.2024 про надання скан-копій документів, які слугували підставою для порушення дисциплінарного провадження відповідно до наказу БЕБ від 28.03.2024 №103-к «Про порушення дисциплінарного провадження стосовно державного службовця, який займає посаду державної служби категорії «В» в Бюро економічної безпеки України», листом №11/60/3/3745-24 від 10.04.2024 Вам була направлена копія доповідної записки № 9.17/17/245-24 від 26.03.2024, яка стала підставою для порушення дисциплінарного провадження на підставі наказу БЕБ від 28.03.2024 №103-к.
Додатково листом №11/60/3/3745-24 від 10.04.2024 Вам було запропоновано ознайомитись з матеріалами дисциплінарного провадження, розпочатого на підставі наказу БЕБ від 28.03.2024 №103-к у визначені дату та час – 11.04.2024 о 15-00год. За адресою: м. Київ, вул. Шолуденка, 31 каб. 614.
У запропонований Вам час для ознайомлення з матеріалами дисциплінарного провадження, Ви скористались відповідним правом, про що свідчить власноручно зроблений Вами запис, який міститься в матеріалах дисциплінарного провадження.
Клопотань та заяв про надання копій матеріалів дисциплінарного провадження від Вас не надходило.
Також, в ході засідання дисциплінарної комісії 15.04.2024 за Вашою участю, Вам були роз`яснені підстави порушення дисциплінарного провадження, клопотань про повторне ознайомлення з матеріалами дисциплінарного провадження, надання копій матеріалів, тощо Вами не заявлялось».
Листом від 06.05.2024 № 11/60/3/4904-24 проінформовано, що 26.04.2024 року дисциплінарною комісією внесено суб`єкту призначення на розгляд подання разом з матеріалами дисциплінарної справи, у зв`язку з чим, враховуючи положення п. 31-1 Порядку 1039 (До моменту внесення суб`єкту призначення пропозиції Комісії, подання дисциплінарної комісії відповідно до пункту 35 цього Порядку матеріали дисциплінарної справи можуть надаватися для ознайомлення), підстави для надання запитуваних документів відсутні, оскільки станом на 06.05.2024 року дисциплінарна справа вже сформована і разом із поданням передана на розгляд суб`єкту призначення.
З системного аналізу викладеного вище висновується, що учасник дисциплінарної справи наділені певними процесуальними правами під час розгляду дисциплінарної справи, зокрема правом на ознайомлення зі справою (матеріалами), поряд з цим, таке право не є абсолютним, такий доступ до ознайомлення може бути обмежено з підстав, передбачених законом, як в даному випадку пунктом 31-1 Порядку №1039.
Отже, право позивача на ознайомлення повною мірою було забезпечено в межах законодавчо встановленої процедури.
З наведеного слідує, письмові докази, наявні в матеріалах даної адміністративної справи, не містять підтверджень щодо порушень відповідачем як порядку здійснення дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_1 , врегульованого Порядком здійснення дисциплінарного провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 04.12.2019 року № 1039 з відповідними змінами і доповненнями, так і вчинення відповідною дисциплінарною комісією порушень щодо оформлення результату розгляду відповідної дисциплінарної справи.
Зокрема, матеріали справи не містять доказів, належних та допустимих в розумінні ст.ст. 73 -76 КАС України, щодо посилань позивача на те, що дисциплінарна комісія не надала та не встановила всі обставини, передбачені пунктом 33 Порядку здійснення дисциплінарного провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1039 від 04.12.2019 а саме: чи мали місце обставини, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження; чи містять дії безпосередньо позивача ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність.
При цьому, матеріали дисциплінарного провадження, долучені до матеріалів справи, прямо свідчать про встановлення дисциплінарною комісією відповідача обставин, на підставі яких порушено дисциплінарне провадження, як то: чи містять дії безпосередньо позивача ознаки дисциплінарного проступку; чим характеризується дисциплінарний проступок, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність.
Вказане спростовує твердження позивача про відсутність в його діях порушень законодавства, та нівелює посилання позивача на незаконність та необґрунтованість оскаржуваних наказів, що має логічним наслідком відмову в задоволенні вимог позовної заяви.
Відповідно до ст.55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Стаття 2 КАС України зазначає, що основними завданнями (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.
Одним з принципів адміністративного судочинства, передбачених ч.3 ст.2 КАС України, є принцип верховенства права, який відповідно до ст.6 КАС України, полягає в наступному: суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Відповідно до ст. ст.8, 9 КАС України усі учасники адміністративного процесу є рівними перед законом і судом, а розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
За змістом частин 4 ст. 9 КАС України суд повинен визначити характер спірних правовідносин та зміст правової вимоги, матеріальний закон, який їх регулює, а також факти, що підлягають встановленню і лежать в основі вимог та заперечень; з`ясувати, які є докази на підтвердження зазначених фактів.
Підсумовуючи наведене, суд вважає, що накази відповідача є такими, що відповідають критеріям правомірності, наведеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, оскільки прийняті з дотриманням приписів статті 87 Закону України «Про державну службу», а тому не підлягають скасуванню судом.
Таким чином, за встановлених вище обставин звільнення позивача із займаної посади здійснено із дотриманням вимог чинного законодавства, що свідчить про помилковість аргументів позивача про протиправність оскаржуваних наказів.
Також у зв`язку з цим не підлягають задоволенню і позовні вимоги в частині поновлення позивача на роботі із стягненням на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу, оскільки останні є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування наказів.
Відповідно до статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Згідно з вимогами статті 78 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю.
Відповідно до положень статті 139 КАС України розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 9, 14, 73-78, 90, 139, 143, 242-246, 250, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:
1. У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.
2. Розподіл судових витрат не здійснювати.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.