КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  01133, м. Київ, бульвар Лесі Українки, 26, тел. +380 (044) 207 80 91	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 липня 2026 року Справа № 320/45609/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Войтович І. І., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами загального позовного провадження адміністративну справу 
за позовом Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради «Яготинтепломережа» 
до Головного управління ДПС у Київській області 
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
в с т а н о в и в:
Комунальне підприємство теплових мереж Яготинської міської ради «Яготинтепломережа» звернулося до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Київській області в якому просить суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення від 22.08.2025 № 39133/04-03 винесене Головним управлінням Державної податкової служби у Київській області на підставі акту камеральної перевірки № 37573/10-36-04-03/24223294 від 31.07.2025 по нарахуванню штрафних санкцій Комунальному підприємству теплових мереж Яготинської міської ради «Яготинтепломережа» на суму 767 641,90 грн.

Позиції сторін
В обґрунтування вимог позивач посилається, що акт про проведення камеральної перевірки підписано особою, яка не має відповідних повноважень для вчинення відповідних дій.
Вказує, що аналіз положень статті 75 Податкового кодексу України свідчить, що предметом камеральної перевірки є встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірка правильності оформлення документів податкової звітності, повноти та правильності заповнення всіх необхідних реквізитів, перевірка правильності складення розрахунків коригування за податковими платежами. Однак, відповідач, в ході проведення камеральної перевірки виявив порушення термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість.
Водночас, посилається, що проведення камеральної перевірки щодо узгодженого податкового зобов`язання відповідно до норм податкового законодавства України є неможливим. 
Зазначає, що проведення контролюючим органом перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання повинно здійснюватися у межах 30 календарних днів з моменту фактичного подання податкової декларації платником податків. Однак у даному випадку камеральна перевірка була проведена лише 31.07.2025, тобто з порушенням установленого строку.
Вказує, що в спірному податковому повідомленні-рішенні в розділі «обґрунтовані підстави для визначення нарахування грошового зобов`язання» зазначено також «відповідно до статті 353 та частини восьмої статті 354 глави 49 розділу ХІ Митного кодексу України», у зв`язку із чим вказує, що застосування відповідачем положень Митного кодексу України для нарахування штрафних та фінансових санкцій за результатами камеральної перевірки комунального підприємства, діяльність якого жодним чином не пов`язана із зовнішньоекономічною діяльністю та переміщенням товарів через митний кордон, є юридично необґрунтованим.
Зауважує, що ані в акті про проведення камеральної перевірки ані в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні податкові декларації за березень 2021 року, грудень 2021 року, грудень 2022 року, грудень 2023 року, лютий 2024 року, липень 2024 року та лютий 2025 року відсутні, що свідчить про те, що такі не досліджувалися податковим органом.
Також звертає увагу, що відповідач в межах проведення камеральної перевірки досліджує податкові декларації подані позивачем за: 03.2021, 04.2021, 05.2021, 12.2021, 12.2022 роки, що фактично не може досліджуватись, адже податковий борг за вищевказаний період є безнадійним, та підлягає автоматичному списанню.
У зв`язку із зазначеними обставинами просить суд задовольнити позовні вимоги.

Відповідач проти позову заперечує та зазначає, що перевіркою встановлено порушення Комунальним підприємством теплових мереж Яготинської міської ради «Яготинтепломережа» термінів сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість.
Посилається на положення пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України, відповідно до якого акт підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку.
Також зазначає, що акт про результати камеральної перевірки підписано посадовою особою, яка проводила перевірку, а податкове повідомлення-рішення уповноваженою особою ГУ ДПС у Київській області, перелік делегованих повноважень якої міститься на офіційному сайті відповідача.
Вказує, що предметом камеральної перевірки можуть бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Зазначає, що доводи позивача, що камеральна перевірка своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання повинно здійснюватися у межах 30 календарних днів з моменту фактичного подання податкової декларації платником податків є необґрунтованими, оскільки абзацом другим пункту 76.3 статті 76 Податкового кодексу України встановлено, що камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
Також, відповідач вказує, що зазначення у спірному податковому повідомленні-рішенні норм Митного кодексу України пов`язане із встановленою формою такого рішення, яка закріплена у пункті 4 розділу ІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 28.12.2015 за № 1204.
Звертає увагу, що податкова звітність з податку на додану вартість за певний місяць подається платником в наступному місяці, таким чином інформація щодо періоду відповідає поданій звітності, яка зазначена в акті камеральної перевірки.
Крім того, зазначає, що списання податкового боргу платників податків здійснюється виключно з дотриманням положень Податкового кодексу України з урахуванням положень щодо зупинки строків визначених статтею 102 ПК України та вказує, що податкова заборгованість позивача за період 03.2021 - 12.2022 не підлягає автоматичному списанню як безнадійна.
Також посилається, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20.11.2024, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2025 у справі № 320/384/24 відмовлено у задоволенні позову Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради «Яготинтепломережа» до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною бездіяльності ГУ ДПС у Київській області щодо відмови у визнанні податкового боргу КПТМ «Яготинтепломережа» безнадійним та зобов`язання ГУ ДПС у Київській області списати безнадійний податковий борг.
Таким чином, вказує, що доводи КПТМ «Яготинтепломережа» є безпідставними, у зв`язку із чим в задоволенні позову просить суд відмовити.

Процесуальні дії у справі
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 22.09.2025 у справі № 320/45609/25 позовну заяву залишено без руху у зв`язку із несплатою судового збору у встановленому законом розмірі.
01.10.2025 від позивача надійшло клопотання на виконання вищезазначеної ухвали суду.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 27.01.2026 у справі № 320/45609/25 відкрито провадження у адміністративній справі та визначено розглядати таку за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання на 03 березня 2026 року об 09:30 год.
13.02.2026 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву із доказами.
03.03.2026, в судовому засіданні, за участі представника позивача Мамаєва Д.Ю. та представника відповідача Степаненко І.В., судом на місці ухвалено задовольнити усне клопотання представника позивача про витребування зворотного боку облікової картки платника податків за період з лютого 2021 по лютий 2025 року та судом оголошено перерву судовому засіданні.
Наступне судове засідання призначено на 01 квітня 2026 року об 09:30 год., про що сторони у справі повідомлені належним чином.
11.03.2026 (01.04.2026) представником відповідача подано витребувані судом документи.
01.04.2026, в судовому засіданні, за участі представника позивача Мамаєва Д.Ю. та представника відповідача Степаненко І.В., судом на місці ухвалено про зобов`язання представника відповідача додатково направити витребувані докази представнику позивача через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» та оголошено перерву судовому засіданні.
Наступне судове засідання призначено на 14 квітня 2026 року об 12:00 год., про що сторони у справі повідомлені належним чином.
14.04.2026, в судовому засіданні судом на місці ухвалено задовольнити клопотання позивача про відкладення розгляду справи та відкласти розгляд справи на інші дату та час.
Наступне судове засідання призначено на 13 травня 2026 року об 11:30 год., про що сторони у справі повідомлені належним чином.
13.05.2026, в судовому засіданні, за участі представника позивача Мамаєва Д.Ю. та представника відповідача Степаненко І.В., ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 13.05.2026 у справі № 320/45609/25 закрито підготовче провадження у справі та призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 15 червня 2026 року о 11:30 год.
15.06.2026, в судовому засіданні, за участі представника позивача Мамаєва Д.Ю. та представника відповідача Степаненко І.В., заслухавши пояснення сторін, за відсутності заперечень, судом ухвалено на місці здійснювати подальший розгляд справи в порядку письмового провадження.

Встановлені обставини судом
Головним управлінням ДПС у Київській області на підставі пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України проведено камеральну перевірку КПТМ «Яготинтепломережа» щодо порушення термінів сплати (перерахування) податку на додану вартість.
31.07.2025 посадовою особою відповідача складено акт про результати камеральної перевірки щодо порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків № 37573/10-36-04-03/24223294.
Посадовою особою відповідача встановлено порушення КПТМ «Яготинтепломережа» термінів сплати узгодженого податкового зобов`язання, чим порушено вимоги пункту 50.1 статті 50, пункту 57.3 статті 57, пункту 57.1 статті 57, пункту 203.2 статті 203 Податкового кодексу України.
За результатом виявлених порушень, відповідачем складено податкове повідомлення-рішення від 22.08.2025 № 39133/04-03, яким застосовано штраф у розмірі 767 641,90 грн.
Не погоджуючись з обґрунтованістю вищезазначених доводів контролюючого органу та, як наслідок, правомірністю спірних податкових повідомлень-рішень та рішень, позивач звернувся до суду з цим позовом.

Застосовані судом норми права та висновки суду
Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Зокрема, в силу ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Частиною 3 статті 2 КАС України визначено, що основними засадами (принципами) адміністративного судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; 5) обов`язковість судового рішення; 6) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 7) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у випадках, визначених законом; 8) розумність строків розгляду справи судом; 9) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 10) відшкодування судових витрат фізичних та юридичних осіб, на користь яких ухвалене судове рішення.
За ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 22 квітня 2021 року у справі № 826/15741/18, з метою безумовного дотримання конституційного принципу, визначеного у статті 129 Конституції України, в частині третій статті 2 та статті 9 КАС України закріплено, що до основних засад (принципів) адміністративного судочинства належить, зокрема, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі; суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Загалом принцип змагальності прийнято розглядати як основоположний компонент концепції "справедливого судового розгляду" у розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що також включає споріднені принципи рівності сторін у процесі та ефективної участі.
Принцип змагальності судового провадження охоплює собою право особи, крім можливості подавати власні докази, знати про існування всіх представлених доказів та пояснень іншими учасниками справи, оскільки вони можуть вплинути на рішення суду, мати можливість знайомитись з матеріалами справи та робити з них копії, а також володіти відповідними знаннями (залучати професійного представника) та змогу коментувати представлені докази та пояснення у належній формі та у встановлений час.
Таким чином, принцип змагальності спільно з принципом рівності є одним з основних елементів поняття "право на справедливий суд", що гарантоване Конвенцією.
Провадження в адміністративних справах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи (ч. 3 ст. 3 КАС України).
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вказана норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Вирішуючи цей спір суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права, обов`язки платників податків та зборів, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України (далі - ПК України).
Відповідно до пп. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, серед іншого, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно із п. 61.1 ст. 61 ПК України, податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
У відповідності до пп. 62.1.3 п. 62.1 ст. 62 ПК України, податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України визначено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах (пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України).
За приписами п. 76.1 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Положеннями п. 76.2 ст. 76 ПК України встановлено, що порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Згідно із п. 76.3 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.
Щодо посилань позивача стосовно порушення відповідачем порядку оформлення результатів проведення камеральної перевірки суд зазначає наступне.
Відповідно до п. 86.2 ст. 86 ПК України, за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
З матеріалів справи вбачається, що камеральну перевірку, за результатами якої складено акт від 31.07.2025 № 37573/10-36-04-03/24223294 проведено головним державним інспектором відділу податків та зборів з юридичних осіб галузей сільського господарства, добувної промисловості, постачання електроенергії та комунальних послуг управління оподаткування юридичних осіб ГУ ДПС у Київській області Заграюк Наталією Володимирівною.
Зазначений акт підписано зазначеною особою, яка безпосередньо проводила камеральну перевірку позивача.
Таким чином, з огляду на приписи пункту 86.2 статті 86 ПК України акт камеральної перевірки від 31.07.2025 № 37573/10-36-04-03/24223294 підписано посадовою особою, яка мала відповідні повноваження на вчинення зазначених дій, що буквально випливає із зазначеного пункту вказаної статті.
Крім того, КПТМ «Яготинтепломережа» зазначило, що податкове повідомлення-рішення було підписане особою, яка не мала відповідних повноважень.
Відповідно до п. 86.8 ст. 86 ПК України, податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Згідно із п. 58.2 ст. 58 ПК України, форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Форму та порядок надіслання (вручення) контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків визначає Порядок надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків затверджений Наказом Міністерства фінансів України 28 грудня 2015 року № 1204 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 22 січня 2016 р. за № 124/28254 (далі – Порядок № 1204).
У відповідності до пп. 3 п. 1 розд. ІІ Порядку № 1204, контролюючий орган визначає суму нарахування (зменшення) грошових, податкових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми податкових зобов`язань та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або податкового кредиту та/або зменшення бюджетного відшкодування з податку на додану вартість та/або зменшення від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість, що передбачені Кодексом або іншим законодавством або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку з використанням платником податку права на податкову знижку, і складає податкове повідомлення-рішення у випадках, якщо, зокрема, згідно з податковим, митним та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору, та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.
Положеннями п. 2 розд. ІІ Порядку № 1204 встановлено, що у випадках, зазначених у пункті 1 цього розділу, відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за такими формами, серед іншого, "Ш" - у разі застосування штрафних санкцій за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання/порушення строків зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні послуги" (додатки 6, 7).
Пунктом 3 розділу ІІ Порядку № 1204 визначено, що при складанні податкових повідомлень-рішень до них заноситься інформація, передбачена відповідними формами, встановленими цим Порядком.
За приписами пункту 1 розділу ІІІ Порядку № 1204, структурний підрозділ контролюючого органу, який склав податкове повідомлення-рішення відповідно до Кодексу, роздруковує його у двох примірниках (податкові повідомлення-рішення за формами "Ф" та "МПЗФ" - в одному примірнику) та після погодження з підрозділами правової роботи передає на підпис керівнику (виконувачу його обов`язків, його заступнику або уповноваженій особі) контролюючого органу.
Після підписання податкове повідомлення-рішення (крім податкових повідомлень-рішень за формами "Ф" та "МПЗФ") не пізніше наступного робочого дня надсилається (вручається) платнику податків.
Судом встановлено, що податкове повідомлення-рішення від 22.08.2025 № 39133/04-03 винесене ГУ ДПС у Київській області підписано уповноваженою особою Іриною Стрілецькою.
Відповідачем у відзиві на позовну заяву наведено, що повноваження особи, яка підписала спірне податкове повідомлення-рішення знаходяться у вільному доступі у мережі Інтернет на офіційному сайті ГУ ДПС у Київській області.
Так, відповідно до інформації щодо переліку посадових (службових) осіб, уповноважених керівником ГУ ДПС у Київській області на виконання делегованих повноважень, яка знаходиться на веб-сайті відповідача, Ірина Стрілецька уповноважена керівником ДПС на виконання делегованих повноважень, згідно Наказу ГУ ДПС у Київській області від 19.12.2024 №869, зокрема, на прийняття за результатами камеральних перевірок податкових повідомлень-рішень за формами «Р», «Ш», «В4», «П», «ПС», «Н», передбачених: 
п. 54.3 ст.54 «Визначення сум податкових та грошових зобов`язань» ПК України;
п. 58.1 ст. 58 «Податкове повідомлення-рішення» ПК України;
п. 120.1, п. 120.2 ст. 120 «Неподання або несвоєчасне подання податкової звітності або невиконання вимог щодо внесення змін до податкової звітності» ПК України;
1201.1 статті 1201 «Порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної» ПК України;
ст. 123 «Штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у разі визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, зменшення бюджетного відшкодування або виявлення фактів використання податкових пільг не за цільовим призначенням чи всупереч умовам чи цілям їх надання» ПК України;
ст. 124 «Порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання» ПК України.
Таким чином, суд зазначає, що повноваження уповноваженої особи відповідача, яка підписала спірне податкове повідомлення-рішення знаходяться у вільному доступі безпосередньо на веб-сайті ГУ ДПС у Київській області та підтверджені судом, що спростовує доводи позивача, а тому суд вважає такі необґрунтованими.
Щодо посилань позивача на предметність камеральної перевірки, що проведена відповідачем.
У позовній заяві позивач зазначає, що аналізуючи положення ст. 75 ПК України, можна дійти до висновку, що предметом камеральної перевірки є встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірка правильності оформлення документів податкової звітності, повноти та правильності заповнення всіх необхідних реквізитів, перевірка правильності складення розрахунків коригування за податковими платежами.
В свою чергу зазначає, що відповідач, в ході проведення камеральної перевірки відповідно до акта перевірки, виявив порушення щодо термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість. 
Таким чином, зазначив, що відповідачем проведено перевірку протиправно, адже проведення камеральної перевірки щодо узгодженого податкового зобов`язання відповідно до норм податкового законодавства України є неможливим.
Суд не може погодитися із зазначеними доводами КПТМ «Яготинтепломережа» з огляду на наступне.
Як зазначалося вище, станом на момент спірних правовідносин, відповідно до пп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.
Законом України від 21.12.2016 № 1797-VIII «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні» (далі – Закон № 1797-VIII) внесено зміни, зокрема, до підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України та доповнено абзацом другим такого змісту:
"Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах".
Закон № 1797-VIII в частині зазначених змін набрав чинності з 1 січня 2017 року.
У зв`язку із набранням з 1 січня 2017 року змін до ПК України чинності, зокрема і до статті 75, предметом камеральної перевірки може бути своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання, в тому числі і з податку на додану вартість.
Таким чином, своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання є предметом камеральної перевірки, яка проводиться виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах податкового органу.
Камеральна перевірка своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 ПК України, а саме не пізніше закінчення 1095 дня, що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 19.02.2019 у справі № 823/457/18.
Крім того, у постанові Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27.06.2025 у справі № 826/1232/18 колегія зазначила, що аналіз пунктів 102.1 статті 102 та підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, свідчить про те, що предметом камеральної перевірки окрім питань правильності оформлення податкових декларацій можуть бути й інші питання, зокрема своєчасність сплати грошових зобов`язань.
Таким чином, Верховний Суд зазначив, що з 01 січня 2017 року з моменту набрання чинності Законом №1797-VIII від 21 грудня 2016 року у податкового органу з`явились підстави для проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку сплати узгодженого податкового зобов`язання.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі № 820/2244/17.
Таким чином, доводи позивача, що проведення камеральної перевірки щодо узгодженого податкового зобов`язання відповідно до норм податкового законодавства України є неможливим, є помилковими та не знаходять свого підтвердження.
Стосовно доводів КПТМ «Яготинтепломережа» щодо строків проведення камеральної перевірки.
Відповідно до п. 76.3 ст. 76 ПК України, камеральна перевірка податкової декларації або уточнюючого розрахунку може бути проведена лише протягом 30 календарних днів, що настають за останнім днем граничного строку їх подання, а якщо такі документи були надані пізніше, - за днем їх фактичного подання, крім камеральної перевірки податкової декларації або уточнюючого розрахунку (у разі подання), у складі яких подано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, строк проведення якої визначений статтею 200 цього Кодексу.
Камеральна перевірка з інших питань проводиться з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу.
За положеннями пункту 102.1 статті 102 ПК України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2, застосування вимог пункту 141.4 статті 141 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
Позивач зазначає, що аналіз вищевказаної норми, вбачає, що проведення контролюючим органом перевірки своєчасності сплати узгодженої суми податкового зобов`язання повинно здійснюватися у межах 30 календарних днів з моменту фактичного подання податкової декларації платником податків.
Крім того, вказує, що у цьому випадку камеральна перевірка була проведена лише 31.07.2025, тобто з порушенням установленого строку. Відсутність складення акта перевірки у межах передбаченого 30-денного терміну після фактичної дати подання декларації свідчить про відсутність будь-якого порушення зі сторони позивача.
Водночас, як зазначалося вище, у постанові Верховного Суду від 27.06.2025 у справі № 826/1232/18 вказано, що з 01 січня 2017 року з моменту набрання чинності Законом №1797-VIII від 21 грудня 2016 року у податкового органу з`явились підстави для проведення камеральних перевірок платників податків щодо своєчасності сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах, та з урахуванням положень статті 102 Податкового кодексу України, такою перевіркою може бути охоплено період в 1095 днів, що настали за останнім днем граничного строку сплати узгодженого податкового зобов`язання
Крім того, у цій же постанові Верховний Суд зазначив, що «Камеральну перевірку проведено відповідачем 28 вересня 2017 року, тобто після набрання чинності Законом України № 1797-VIII, а відтак колегія суддів вважає правильним висновок суду апеляційної інстанції про те, що контролюючий орган, провівши таку перевірку та встановивши порушення позивачем вимог податкового законодавства із прийняттям оскаржуваних податкових повідомлень-рішень, діяв в межах наданих повноважень та відповідно до приписів чинного законодавства. Зазначене спростовує доводи скаржника стосовно того, що камеральну перевірку контролюючий орган може проводити не пізніше 30 календарних днів, що настають за граничним терміном отримання податкової декларації та свідчить про правильне застосування судом апеляційної інстанції положень наведених норм матеріального права до спірних правовідносин.»
Також, зі змісту акту камеральної перевірки від 31.07.2025 № 37573/10-36-04-03/24223294 вбачається, що перевірку було проведено виключно щодо порушення термінів сплати (перерахування) КПТМ «Яготинтепломережа» податку на додану вартість, відтак така перевірка повинна здійснюватися з урахуванням строків давності встановлених статтею 102 ПК України, а не протягом 30 календарних днів, обумовлених пунктом 76.3 статті 76 ПК України.
Вказане відповідає правовій позиції Верховного Суду викладеній у постанові від 18.05.2018 у справі № 804/4483/17.
Таким чином, посилання позивача на 30-денний строк для проведення камеральної перевірки є необґрунтованим за обставин, що склалися у цій справі, а тому вказані доводи судом відхиляються.
Щодо зазначення у спірному податковому повідомленні-рішенні в розділі «обґрунтовані підстави для визначення нарахування грошового зобов`язання» також «відповідно до статті 353 та частини восьмої статті 354 глави 49 розділу ХІ Митного кодексу України».
Як слідує із спірного податкового повідомлення-рішення, у такому вказано, зокрема, стислий зміст щодо виявлених перевіркою порушень вимог податкового, валютного та іншого законодавства, а саме «обставини вчинених правопорушень, які відображені в акті перевірки, а також встановлені при розгляді наданих платником податків відповідно до підпункту 16.1.5 пункту 16.1 статті 16 розділу 1 та пункту 86.7 статті 86 розділу ІІ Податкового кодексу України або статті 353 та частини восьмої статті 354 глави 49 розділу ХІ Митного кодексу України письмових пояснень та їх документального підтвердження (зокрема щодо обставин, які стосуються події правопорушення та вжитих платником податків заходів щодо дотримання правил та норм законодавства, з посиланням на документи та інші фактичні дані, що підтверджують вказані обставини): дані камеральної перевірки з питання порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів з податку на додану вартість свідчить про порушення пункту 57.1 статті 57, пункту 50.1 статті 50, пункту 203.2 статті 203 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (зі змінами і доповненнями). Відповідальність платника передбачена п. 124. 1 ст. 124 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-V1 (із змінами та доповненнями)».
Позивач у позовній заяві зазначає, що ГУ ДПС у Київській області притягнуто КПТМ «Яготинтепломережа» за порушення положень Митного кодексу України, та посилається на вказання у спірному рішенні положень Митного кодексу України.
Як зазначалося вище, Порядок № 1204 визначає форму та порядок надіслання (вручення) контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, що перебачено пунктом 2 глави І вказаного Порядку.
Положеннями п. 2 розд. ІІ Порядку № 1204 встановлено, що у випадках, зазначених у пункті 1 цього розділу, відповідний структурний підрозділ контролюючого органу складає податкове повідомлення-рішення за такими формами, серед іншого, "Ш" - у разі застосування штрафних санкцій за порушення правил сплати (перерахування) грошового зобов`язання/порушення строків зарахування податків до бюджетів або державних цільових фондів, установлених Законом України "Про платіжні послуги" (додатки 6, 7).
З додатку 7 до Порядку № 1204 (податкове повідомлення-рішення форми «Ш», яке заповнюється після 01 січня 2021 року) вбачається, що відомості на які посилається КПТМ «Яготинтепломережа» є затвердженими та не вносяться контролюючим органом під час винесення податкового повідомлення-рішення, тоді як відповідач має вказати обставини вчиненого порушення.
Так, з спірного податкового повідомлення-рішення вбачається, що відповідач вказав наступні обставини вчиненого порушення: «дані камеральної перевірки з питання порушення правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів з податку на додану вартість свідчить про порушення пункту 57.1 статті 57, пункту 50.1 статті 50, пункту 203.2 статті 203 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-VI (зі змінами і доповненнями). Відповідальність платника передбачена п. 124. 1 ст. 124 Податкового кодексу України від 2 грудня 2010 року № 2755-V1 (із змінами та доповненнями)».
Таким чином, у суду відсутні підстави вважати, що ГУ ДПС у Київській області здійснено будь які посилання на норми Митного кодексу України у спірному податковому повідомленні-рішенні та притягнення КПТМ «Яготинтепломережа» саме за порушення Митного кодексу України. Більше того, з спірного рішення прямо вбачається суть встановленого відповідачем порушення, а саме, пункту 57.1 статті 57, пункту 50.1 статті 50, пункту 203.2 статті 203 ПК України, що свідчить про безпідставність доводів позивача.
Стосовно посилань КПТМ «Яготинтепломережа» на невідповідність дат податкових декларацій у акті перевірки та податковому повідомленні-рішенні.
Відповідно до п. 46.1 ст. 46 ПК України, податкова декларація, розрахунок, звіт (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючим органам у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата грошового зобов`язання, у тому числі податкового зобов`язання або відображаються обсяги операції (операцій), доходів (прибутків), щодо яких податковим та митним законодавством передбачено звільнення платника податку від обов`язку нарахування і сплати податку і збору, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку, а також суми нарахованого єдиного внеску.
Згідно із п. 49.1 ст. 49 ПК України, податкова декларація подається за звітний період в установлені цим Кодексом строки контролюючому органу, в якому перебуває на обліку платник податків.
Пунктом 203.1 статті 203 ПК України встановлено, що податкова декларація подається за базовий звітний (податковий) період, що дорівнює календарному місяцю, протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
Сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації (п. 203.2 ст. 203 ПК України).
Так, КПТМ «Яготинтепломережа» зазначає, що податкові декларації за березень 2021 року, грудень 2021 року, грудень 2022 року, грудень 2023 року, лютий 2024 року, липень 2024 року та лютий 2025 року відсутні як такі, що досліджувались відповідачем та не відображені ні в акті камеральної перевірки, ні в спірному податковому повідомленні-рішенні, що свідчить про нарахування позивачу штрафних санкцій за податковими деклараціями, яких не існує.
Водночас, судом встановлено, що з акта камеральної перевірки та податкового повідомлення-рішення вбачається, що відповідачем встановлено порушення строків сплати узгодженого податкового зобов`язання по наступним деклараціям з податку на додану вартість:
- від 17.01.2024 № 9374705460, граничний термін сплати – 31.01.2024;
- від 17.02.2023 № 9027423117, граничний термін сплати – 03.03.2023;
- від 17.03.2023 № 9053234936, граничний термін сплати – 31.03.2023;
- від 17.05.2024 № 9133901793, граничний термін сплати – 31.05.2024;
- від 18.01.2023 № 9299640416, граничний термін сплати – 31.01.2023;
- від 18.06.2024 № 9166817355, граничний термін сплати – 02.07.2024;
- від 19.03.2024 № 9063658444, граничний термін сплати – 02.04.2024;
- від 19.03.2025 № 9070777544, граничний термін сплати – 01.04.2025;
- від 19.04.2024 № 9099297419, граничний термін сплати – 01.05.2024;
- від 19.05.2021 № 9130647870, граничний термін сплати – 01.06.2021;
- від 19.08.2024 № 9240218035, граничний термін сплати – 31.08.2024;
- від 20.01.2022 № 9422479741, граничний термін сплати – 01.02.2022;
- від 20.01.2025 № 9418681639, граничний термін сплати – 31.01.2025;
- від 20.04.2021 № 9091714653, граничний термін сплати – 01.05.2021;
- від 22.06.2021 № 9164713338, граничний термін сплати – 01.07.2021.
Суд зазначає, що в силу приписів пункту 203.1 статті 203 ПК України податкова декларація з податку на додану вартість подається протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця. Разом з тим, платник податку зобов`язаний сплатити узгоджену суму податкових зобов`язань протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 статті 203 ПК України, що передбачено пунктом 203.2 статті 203 ПК України.
Враховуючи зазначене, суд не погоджується із доводами позивача що відповідач не відобразив у акті перевірки та спірному податковому повідомленні-рішенні декларації за березень 2021 року, грудень 2021 року, грудень 2022 року, грудень 2023 року, лютий 2024 року, липень 2024 року та лютий 2025 року у зв`язку із тим, що такі декларації подаються протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця та подані у наступному місяці, що підтверджується, зокрема, граничним терміном сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість.
Щодо посилань КПТМ «Яготинтепломережа» на те, що відповідачем досліджено податкові декларації за березень, квітень, травень, грудень 2021 року та грудень 2022 року, однак, податковий борг за вказаними деклараціями є безнадійним та підлягав автоматичному списанню.
Відповідно до п. 101.1 ст. 101 ПК України, списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг.
Згідно із пп. 101.2.3 п. 101.2 ст. 101 ПК України, під терміном "безнадійний" розуміється, зокрема, податковий борг платника податків, у тому числі податкового агента, стосовно якого минув строк давності, встановлений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу.
У відповідності до п. 102.1 ст. 102 ПК України, контролюючий орган, крім випадків, визначених пунктом 102.2 цієї статті, має право провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки відповідно до статей 39 і 39-2, застосування вимог пункту 141.4 статті 141 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної пунктом 133.4 статті 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.
За приписами п. 102.4 ст. 102 ПК України, у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у пункті 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу, крім випадків, передбачених абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.
Разом з тим, Законом України від 17.03.2020 № 533-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» підрозділ 10 розділу ХХ ПК України доповнено, зокрема, пунктом 522 наступного змісту: «Установити мораторій на проведення документальних та фактичних перевірок на період з 18 березня по 31 травня 2020 року, крім документальних позапланових перевірок з підстав, визначених підпунктом 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу.
Інформація про перенесення документальних планових перевірок, які відповідно до плану-графіку проведення планових документальних перевірок мали розпочатися у період з 18 березня по 31 травня 2020 року та на день набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)" не були розпочаті, включається до оновленого плану-графіку, який оприлюднюється на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, до 30 березня 2020 року.
Документальні та фактичні перевірки, що були розпочаті до 18 березня 2020 року та не були завершеними, тимчасово зупиняються на період до 31 травня 2020 року. Таке зупинення перериває термін проведення перевірки та не потребує прийняття будь-яких додаткових рішень контролюючим органом.
На період з 18 березня по 31 травня 2020 року зупиняється перебіг строків давності, передбачених статтею 102 цього Кодексу.»
В подальшому, Законом України від 13.05.2020 № 591-IX «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо додаткової підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)» до абзацу десятого пункту 522 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України внесено зміни та цифри "по 31 травня 2020 року" замінено цифрами та словами "2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19)".
Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» постановлено відмінити з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 р. на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Таким чином, суд констатує, що з 18.03.2020 по 01.07.2023 року в Україні була зупинена дія положень 102 ПК України щодо строків проведення контрольно-перевірочних заходів, нарахування податкових зобов`язань платникам податків та визнання податкового боргу безнадійним.
Також, судом встановлено, що КПТМ «Яготинтепломережа» звернулося до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Головного управління ДПС у Київській області про визнання протиправною бездіяльності ГУ ДПС у Київській області щодо відмови у визнанні податкового боргу КПТМ «Яготинтепломережа» безнадійним та зобов`язання ГУ ДПС у Київській області списати безнадійний податковий борг.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 20.11.2024, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 25.02.2025 у справі № 320/384/24 відмовлено у задоволенні позову КПТМ «Яготинтепломережа».
Таким чином, суд відхиляє доводи позивача, щодо дослідження відповідачем декларацій за березень, квітень, травень, грудень 2021 року та грудень 2022 року, податковий борг за якими мав бути визнаним безнадійним та підлягав автоматичному списанню.
Разом з тим, що стосується встановлених ГУ ДПС у Київській області порушень, суд зазначає наступне.
Як зазначалося вище, відповідачем встановлено порушення строків сплати узгодженого податкового зобов`язання по наступним деклараціям з податку на додану вартість:
- від 17.01.2024 № 9374705460, граничний термін сплати – 31.01.2024;
- від 17.02.2023 № 9027423117, граничний термін сплати – 03.03.2023;
- від 17.03.2023 № 9053234936, граничний термін сплати – 31.03.2023;
- від 17.05.2024 № 9133901793, граничний термін сплати – 31.05.2024;
- від 18.01.2023 № 9299640416, граничний термін сплати – 31.01.2023;
- від 18.06.2024 № 9166817355, граничний термін сплати – 02.07.2024;
- від 19.03.2024 № 9063658444, граничний термін сплати – 02.04.2024;
- від 19.03.2025 № 9070777544, граничний термін сплати – 01.04.2025;
- від 19.04.2024 № 9099297419, граничний термін сплати – 01.05.2024;
- від 19.05.2021 № 9130647870, граничний термін сплати – 01.06.2021;
- від 19.08.2024 № 9240218035, граничний термін сплати – 31.08.2024;
- від 20.01.2022 № 9422479741, граничний термін сплати – 01.02.2022;
- від 20.01.2025 № 9418681639, граничний термін сплати – 31.01.2025;
- від 20.04.2021 № 9091714653, граничний термін сплати – 01.05.2021;
- від 22.06.2021 № 9164713338, граничний термін сплати – 01.07.2021.
Відповідно до п. 203.2 ст. 203 ПК України, сума податкового зобов`язання, зазначена платником податку в поданій ним податковій декларації, підлягає сплаті протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого пунктом 203.1 цієї статті для подання податкової декларації.
Водночас, з акта камеральної перевірки вбачається, що позивачем сплачено податкові зобов`язання з порушенням граничних строків такої сплати, що підтверджується й з витягів з інтегрованої картки платника податків за період з 2021 по 2025 роки.
Разом з тим, суд звертає увагу, що КПТМ «Яготинтепломережа» фактично не заперечує факт несплати узгоджених податкових зобов`язань за вказані періоди у встановлений законом строк. Позовна заява не містить жодного доводу щодо обставин, які спростовували б встановлені відповідачем порушення.
Згідно із п. 124.1 ст. 124 ПК України, у разі якщо платник податків не сплачує узгоджену суму грошового зобов`язання (крім грошового зобов`язання у вигляді штрафних (фінансових) санкцій, застосованих до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи, а також пені, застосованої до нього на підставі цього Кодексу чи іншого законодавства, контроль за яким покладено на контролюючі органи) протягом строків, визначених цим Кодексом, такий платник податків притягується до відповідальності у вигляді штрафу в таких розмірах:
при затримці до 30 календарних днів включно, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 5 відсотків погашеної суми податкового боргу;
при затримці більше 30 календарних днів, наступних за останнім днем строку сплати суми грошового зобов`язання, - у розмірі 10 відсотків погашеної суми податкового боргу.
Суд зазначає, що наявні у матеріалах справи докази свідчать про порушення КПТМ «Яготинтепломережа» граничних термінів сплати узгоджених податкових зобов`язань з податку на додану вартість, що є підставою для застосування до позивача штрафних санкцій, передбачених п. 124.1 ст. 124 ПК України.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради «Яготинтепломережа», оскільки контролюючий орган під час прийняття спірного податкового повідомлення-рішення діяв на підставі повноважень та у спосіб визначений ПК України.
Судом враховується, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідач.
Згідно положень ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Системно проаналізувавши приписи законодавства України, що були чинними на момент виникнення спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
У зв`язку з відмовою у задоволенні адміністративного позову відсутні підстави для розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 2, 9, 14, 73-78, 90, 143, 242-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:
У задоволенні позовних вимог Комунального підприємства теплових мереж Яготинської міської ради «Яготинтепломережа» відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення .
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Войтович І. І.