ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
18005, м. Черкаси, бульвар Шевченка, 307, тел. канцелярії (0472) 31-21-49, inbox@ck.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2026 року м. Черкаси Справа № 925/1282/24

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Чевгуза О.В., з секретарем судового засідання Брус Л.П., за участю представників: 
від прокурора: Барбаш О.А. – прокурор відділу,
від позивача – не з`явився, 
від відповідача 1 – не з`явився,
від відповідача 2: Левчук А.С. – за довіреністю,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Черкаської області у місті Черкаси справу
за позовом Керівника Смілянської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області
до 1. Степанецького сільського комунального підприємства “Благоустрій”,
2. Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут”
про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 111 883,24 грн,

ВСТАНОВИВ:

Смілянська окружна прокуратура (вул. Ю. Кондратюка, 25, м. Сміла, Черкаська область, 20700, код ЄДРПОУ 0291111923) в інтересах держави в особі Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області звернулася до Господарського суду Черкаської області з позовом до Степанецького сільського комунального підприємства “Благоустрій” (вул. Шевченка, 30, с. Степанці, Черкаський район, Черкаська область, 19031, код ЄДРПОУ 36775817) та до Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (вул. Благовісна, 166, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ 42474208) в якому просить: 
визнати недійсними додаткові угоди № 2 від 30.06.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 09.09.2021, № 6 від 29.09.2021, № 7 від 29.09.2021, № 8 від 26.10.2021, № 9 від 26.10.2021, № 10 від 26.11.2021, № 11 від 26.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 13.04.2021 № 71101000879, укладеного між Степанецьким сільським комунальним підприємством “Благоустрій” та Товариством з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут”; 
стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (вул. Благовісна, буд. 166, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ 42474208) на користь Степанецького сільського комунального підприємства “Благоустрій” (вул. Шевченка, 30, с. Степанці, Черкаський район, Черкаська область, 19031, код ЄДРПОУ 36775817) кошти у розмірі 111 883,24 грн;
стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (вул. Благовісна, будинок 166, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ 42474208) на користь Черкаської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ 02911119), місцезнаходження: бул. Шевченка, 286, м. Черкаси, 18015, розрахунковий рахунок UA 138201720343160001000003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ понесені витрати на сплату судового збору. 
В обґрунтування позову прокурор вказав на невідповідність додаткових угод № 2 від 30.06.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 09.09.2021, № 6 від 29.09.2021, № 7 від 29.09.2021, № 8 від 26.10.2021, № 9 від 26.10.2021, № 10 від 26.11.2021, № 11 від 26.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 13.04.2021 № 71101000879, укладеного між Степанецьким сільським комунальним підприємством “Благоустрій” та Товариством з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут”, вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та ст. 632 Цивільного кодексу України в частині збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 відсотків. У зв`язку з визнанням недійсними спірних додаткових угод, підлягає поверненню Степанецькому сільському комунальному підприємству “Благоустрій” на підставі ст. 1212 ЦК України безпідставно сплачені державні кошти у розмірі 111 883,24 грн. 
Також прокуратура вбачає наявність підстав для здійснення представництва інтересів держави у даній справі шляхом звернення до суду з позовною заявою, оскільки позивач, відповідно до наданих повноважень, незважаючи на наявні порушення норм закону при укладенні оскаржуваних додаткових угод, не здійснює захисту інтересів держави. 
Ухвалою від 21.10.2024 Господарський суд Черкаської області прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі; справу вирішив розглядати за правилами загального позовного провадження.
05 листопада 2024 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (відповідач 2) надійшли відзив на позовну заяву з додатками та клопотання про призначення лінгвістичної експертизи.
15 листопада 2024 року до суду від Смілянської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” .
20 листопада 2024 року до суду від Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (відповідач 2) надійшли заперечення на відповідь на відзив.
03 грудня 2024 року від Степанецької сільської ради об`єднаної територіальної громади Черкаської області надійшла заява про розгляд справи без її участі.
Ухвалою від 03 грудня 2024 року Господарський суд Черкаської області задовольнив усне клопотання представника відповідача 2 про відкладення підготовчого засідання та відклав підготовче засідання на 11 годин 30 хвилин 21 січня 2025 року.
Ухвалою від 21.01.2025 Господарський суд Черкаської області закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті.
11.02.2025 через підсистему "Електронний суд" від позивача надійшла заява про розгляд справи без його участі.
12.03.2025 до канцелярії суду від представника відповідача 2 надійшло клопотання про зупинення провадження по справі №925/1282/24. Клопотання обґрунтовано тим, що справа № 925/1282/24 та справа, яка передана на розгляд Великої Палати Верховного суду № 920/19/24 є подібними в частині застосування норм статей Закону України “Про публічні закупівлі” і рішення у справі № 920/19/24 може вплинути на вирішення даної справи.
13.03.2025 через підсистему "Електронний суд" від заступника керівника Смілянської окружної прокуратури надійшли заперечення щодо зупинення провадження по справі №925/1282/24, де зазначено, що правовідносини, які є предметом у справі № 925/1282/24, вже неодноразово були предметом розгляду Верховного Суду (постанова Верховного Суду від 12.09.2019 у справі №915/1868/18, постанова Верховного Суду від 27.04.2021 у справі №927/685/20, постанова Верховного Суду від 18.02.2025 у справі № 925/889/23) та Великої Палати Верховного Суду (постанова від 21.06.2023 у справі № 905/1907/21), в яких чітко визначено висновки щодо застосування норм матеріального та процесуального права. 
Ухвалою від 17.03.2025 Господарський суд Черкаської області в задоволенні клопотання представника відповідача 2 про зупинення провадження у справі відмовив, розгляд справи по суті в судовому засіданні призначив на 11 год. 00 хв. 15 квітня 2025 року
15 квітня 2025 року у судовому засіданні було оголошено перерву до 22 травня 2025 року.
Призначене на 22.05.2025 судове засідання не відбулося через оголошення повітряної тривоги. Суд визначив дату наступного судового засідання (17.07.2025) у справі з повідомленням про неї учасників справи 
Ухвалою від 17.07.2025 Господарський суд Черкаської області постановив повернутися до стадії розгляду справи у підготовчому провадженні; клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” від 17.07.2025 про зупинення провадження задовольнити; провадження у справі № 925/1282/24 зупинити до завершення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 920/19/24.
05 січня 2026 року від Прокурора надійшло клопотання про поновлення провадження у справі, оскільки постановою Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24 залишено без задоволення касаційну скаргу ТОВ “Енергетичне партнерство”, постанову Північного апеляційного господарського суду від 08.10.2024 та рішення Господарського суду Сумської області від 26.06.2024 залишено без змін.
Ухвалою від 03.02.2026 Господарський суд Черкаської області постановив провадження у справі № 925/1282/24 поновити; підготовче засідання призначити на 10 годину 00 хвилин 24.02.2026 .
Ухвалою від 24.02.2026 Господарський суд Черкаської області відклав підготовче засідання на 10 годину 30 хвилин 17.03.2026.
В судовому засіданні 17.03.2026 суд оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення щодо клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, повідомив час його проголошення.
Ухвалою від 18.03.2026 Господарський суд Черкаської області постановив у задоволенні клопотання відповідача про залишення позову без розгляду відмовити. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті у судовому засіданні на 11 год. 00 хв. 21.04.2026.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Господарського процесуального кодексу України (ГПК України) здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Частиною 5 статті 236 ГПК України встановлено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно – всі подані учасниками справи заяви по суті позовних вимог прийняті судом до розгляду, долучені до матеріалів справи.
У призначене на 21.04.2026 судове засідання представники позивача та відповідача 1 не з`явилися, 17.03.2026 направили заяви про розгляд справи без участі їх представників за наявними в матеріалах справи доказами.
У судовому засіданні, що відбулося 21.04.2026 за участю прокурора та представника відповідача, суд заслухавши вступне слово прокурора та представника відповідача, усні пояснення, оголосив перерву до 27.04.2026 в зв`язку з повітряною тривогою.
У судовому засіданні, що відбулося 27.04.2026 за участю прокурора та представника відповідача, суд продовжив розгляд справи по суті, заслухавши усні пояснення прокурора та представника відповідача, суд перейшов до з`ясування обставин справи та дослідження доказів. Надано можливість прокурору та представнику відповідача на стадії судових дебатів висловити свої правові позиції щодо спірних правовідносин та обмінятись репліками. Прокурор позовні вимоги підтримав та просив суд їх задовольнити у повному обсязі, здійснити розподіл судових витрат. Представник відповідача проти позову заперечив повністю. Суд завершив розгляд справи по суті, оголосив про перехід до стадії ухвалення судового рішення та час його проголошення. 
В порядку статті 240 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 29.04.2026 підписано скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення.
Відповідно до ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність (стаття 76 ГПК України), допустимість (стаття 77 ГПК України), достовірність (стаття 78 ГПК України) кожного доказу окремо, а також вірогідність (стаття 79 ГПК України) і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Дослідивши наявні у матеріалах справи докази, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Степанецьким СКП «Благоустрій» проведено відкриті торги щодо закупівлі 161 790 кВт/год електричної енергії за кодом ДК 021:2015:09310000-5: Електрична енергія з очікуваною вартістю 566 265,00 грн з ПДВ. 
Оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено в мережі Інтернет на веб сайті «Prozorro» за UA-2021-03-10-005019-c. Учасниками вказаних відкритих торгів зареєструвалися: ТОВ пропозицією «Черкасиенергозбут» з первинною пропозицією 527435,40 грн та ТОВ «Полтаваенергозбут» з первинною пропозицією 554 974,98,00 грн.
За результатом проведення відкритих торгів переможцем вказаного аукціону визначено ТОВ «Черкасиенергозбут» з остаточною пропозицією 527435,40 грн за 161 790 кВт/год, з яким в подальшому 13.04.2021 Степанецьким СКП «Благоустрій» укладено договір № 71101000879 про постачання електричної енергії. Строк дії договору до 31.12.2021. 
Предметом договору є електрична енергія (021:2015:09310000-5 - Електрична енергія) з загальним обсягом споживання замовником 161 790 кВт/год. Загальна сума договору визначена у розмірі 527 435,40 грн з ПДВ. 
Відповідно до п. 3.1 Договору постачання електричної енергії здійснюється за умов визначених цим договором та комерційною пропозицією. 
Відповідно до п. 5.1. Договору, замовник розраховується з учасником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до способу визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком до цього Договору.
Відповідно до Додатку 3 «Комерційна пропозиція «Вільна ціна бюджет» до договору №71101000879, у пункті 1 «Спосіб визначенням ціни на електричну енергію» сторони визначили ціну за одиницю товару (1 кВт/год), яка складає 1,793288 грн з ПДВ. 
Крім того, як передбачено Комерційною пропозицією, ціна (тариф) одиниці спожитої електричної енергії у розрахунковому періоді, яка визначається у платіжному документі, визначається за формулою: Рфакт=(Ртов+Тпер=Тоср)*Афакт (грн. за 1 кВТ*год), де: 
Ртов – ціна за одиницю товару (1 кВт.год) визначається відповідно до домовленостей з урахуванням існуючих цін на ринку електричної енергії. Ціна за одиницю товару (1кВт.год) складає 1,793288 грн з ПДВ для даної комерційної пропозиції. 
Тпер- вартість відшкодування тарифу на послугу з передачі електричної енергії оператора системи передачі – НЕК «Укренерго», затверджений Регулятором на відповідний розрахунковий період (місяць) відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії». 
Тоср – тариф на послугу з розподілу електричної енергії оператора системи розподілу, затверджений НКРЕКП на відповідний розрахунковий період (місяць) з урахуванням ПДВ. 
Афакт – фактичний обсяг спожитої електричної енергії у розрахунковому періоді. 
Як передбачає Комерційна пропозиція, у разі коливання ціни на ринку постачальник письмово повідомляє про такі зміни замовника з наданням інформації, взятої з офіційного сайту ДП «Оператор ринку» у формі довідки про середньозважену ціну електричної енергії за підписом керівника постачальника. Така довідка має містити інформацію про середньозважену ціну електричної енергії на будь-яку дату або період, що визначається або декадою (декадами) або календарним місяців, після укладення договору та інформацію про середньозважену ціну електричної енергії на дату або період, що визначається декадою (декадами) місяця, календарним місяцем, у яких відбулося коливання ціни у бік збільшення. Період, в якому відбулося коливання ціни, має передувати даті письмового звернення постачальника. На підставі отриманої довідки сторони укладають додаткову угоду до Договору щодо зміни ціни за одиницю товару, з урахуванням статті 631 ЦК України. 
Відповідно до п. 12 Договору № 71101000879 умови договору не можуть змінюватись, крім випадків, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі». 
21.04.2021 додатковою угодою № 1 сторонами погоджено внесення змін в частині загальної суми розрахунків за цим договором, яка становить 527434,11 грн.
14.06.2021 листом № 509/01-04 ТОВ «Черкасиенергозбут» Канівський центр обслуговування споживачів з посиланням на положення п.п 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та листів Мінекономрозвитку України від 14.08.2019 № 3304-04/33869-06 «Щодо зміни ціни у договорах постачання електричної енергії», пункту 1 додатку № 3 до договору № 71101000879 від 13.04.2021 та Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 повідомив про зміну ціни електричної енергії використовуючи інформацію з веб-сайту ДП «Оператор ринку» (https://www.oree.com.ua, а.с. 64-65)
У подальшому між сторонами укладено 10 додаткових угод:
- додатковою угодою № 2 від 30.06.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 154212 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 1,971528 грн з ПДВ (на 9,94 % більше від ціни, визначеної в договорі). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 червня 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії;
- додатковою угодою № 3 від 25.08.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 147 345 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 2,16672 грн з ПДВ (на 9,9 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 2, та на 20,82% більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 серпня 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії;
- додатковою угодою № 4 від 09.09.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 140 601 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 2,381232 грн з ПДВ (на 9,9 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 3, та на 32,78 % більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 серпня 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії;
- додатковою угодою № 5 від 15.09.2021 у зв`язку з прийняттям Степанецькою сільською радою рішення від 27.08.2021 № 8-55/ІХ та у зв`язку з передачею в оперативне управління Степанецькому сільському комунальному підприємству «Благоустрій» мережі вуличного освітлення сторонами внесено зміни в додаток № 1 Договору щодо переліку об`єктів замовника та в Додаток № 2 «договірні обсяги споживання електричної енергії». Всі інші умови договору залишаються чинними у попередній редакції.
- додатковою угодою № 6 від 29.09.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 134 294 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 2,616972 грн з ПДВ (на 9,89 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 5, та на 45,93 % більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 вересня 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії;
- додатковою угодою № 7 від 29.09.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 128 153 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 2,876052 грн з ПДВ (на 9,89 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 6, та на 60,38 % більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 вересня 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії; 
- додатковою угодою № 8 від 26.10.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 122 724 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 3,160776 грн з ПДВ (на 9,89 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 7, та на 76,25 % більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 жовтня 2021 року; Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії;
- додатковою угодою № 9 від 26.10.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 117 479 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 3,473688 грн з ПДВ (на 9,89 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 8, та на 93,70 % більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 жовтня 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії;
- додатковою угодою № 10 від 26.11.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 113 127 кВт.год та викладено п. 1 Додатку № 3 до договору «Комерційна пропозиція» в новій редакції, зокрема збільшено ціну за одиницю товару до 3,817572 грн з ПДВ (на 9,89 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 9, та на 112,88 % більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 листопада 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії; 
- додатковою угодою № 11 від 26.11.2021 погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 1089547 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 4,1955 грн з ПДВ (на 9,89 % більше від ціни, визначеної в додатковій угоді № 10, та на 133,95% більше від ціни визначеної договором). Крім того, сторонами погоджено, що вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 листопада 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії.
В позовній заяві прокурор зазначив, додаткові угоди № 2 від 30.06.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 02.09.2021, № 6 від 29.09.2021, № 7 від 29.09.2021, № 8 від 26.10.2021, № 9 від 26.10.2021, № 10 від 26.11.2021, № 11 від 26.11.2021 укладені безпідставно, з порушенням вимог п.п. 12.1 та Додатку 3 «Комерційна пропозиція» Договору № 71101000879 від 13.04.2021, п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», безпідставно змінено істотні умови Договору та підвищено ціну за електроенергію, кожного разу при укладенні додаткових угод сторонами Договору належним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено необхідність внесення відповідних змін та коливання ціни електричної енергії на ринку після укладення Договору.
На виконання умов Договору про закупівлю електричної енергії Степанецькому сільському комунальному підприємству “Благоустрій” (далі Степанецьке СКП “Благоустрій”) Товариство з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” поставлено 83 837 кВт/ год електричної енергії на загальну суму 385 191,26 грн, а Степанецьке СКП “Благоустрій” прийняло вказаний товар та оплатило, що підтверджується актами приймання-передачі електричної енергії та платіжними дорученнями, зокрема:
- за актом № 4/879 від 05.05.2021 за квітень 2021 року – 11174 кВт/год на суму 36 427,18 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 151 від 06.05.2021 на суму 36 427,18 грн;
- за актом № 5/879 від 27.05.2021 за травень 2021 року – 4449 кВт/год на суму 14 503,74 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 186 від 28.05.2021 на суму 14 503,74 грн;
- за актом № 6/879 за червень 2021 року – 5759 кВт/год на суму 19 800,79 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 219 від 05.07.2021 на суму 19 800,79 грн;
- за актом № 7/879 від 28.07.2021 за липень 2021 року – 5005 кВт/год на суму 17 208,40 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 247 від 29.07.2021 на суму 17 208,40 грн;- згідно акту № 8/879 від 06.09.2021 за серпень 2021 року – 4972 кВт/год на суму 19 132,01 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 282 від 07.09.2021 на суму 19 132,01 грн;- згідно акту № 9/879 від 29.09.2021 за вересень 2021 року – 8569 кВт/год на суму 37 213,14 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 313 від 29.09.2021 на суму 37 213,14 грн;- згідно акту № 10/879 від 27.10.2021 за жовтень 2021 року – 10690 кВт/год на суму 52 812,90 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 366 від 28.10.2021 на суму 52 812,90 грн;
- згідно акту № 11/879 за листопад 2021 року – 16446 кВт/год на суму 93 120,76 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням № 440 від 29.11.2021 на суму 93 120,76 грн;-згідно акту № 12/879 від 23.12.2021 за грудень 2021 року – 16773 кВт/год на суму 94 972,34 грн з ПДВ, що підтверджується платіжним дорученням від 23.12.2021 на суму 94 972,34 грн
Статтею 3 ЦК України визначено загальні засади цивільного законодавства, якими, зокрема, є: свобода договору; свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.
Згідно з ст. 11 ч. ч. 1, 2 п. 1, ст. 16 ч. 2 п. п. 5, 8 Цивільного кодексу (далі –ЦК) України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини; способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, примусове виконання обов`язку в натурі, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Статтею 20 Господарського кодексу України передбачено право кожного суб`єкта господарювання на захист своїх прав і законних інтересів шляхом, зокрема, присудження до виконання обов`язку в натурі, відшкодування збитків, іншими способами, передбаченими законом. Порядок захисту прав суб`єктів господарювання та споживачів визначається цим Кодексом, іншими законами.
Відповідно до частин 1-5 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Статтею 204 ЦК України встановлено презумпцію правомірності правочину, за змістом якої правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Статтею 205 ЦК України визначені вимоги до форми правочину, способів волевиявлення. Згідно з частинами 1, 2 цієї статті ЦК, правочин може вчинятися усно або в письмовій (електронній) формі. Сторони мають право обирати форму правочину, якщо інше не встановлено законом. Правочин, для якого законом не встановлена обов`язкова письмова форма, вважається вчиненим, якщо поведінка сторін засвідчує їхню волю до настання відповідних правових наслідків.
Відповідно до ч. 2 ст. 207 Цивільного кодексу України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства.
При цьому приписи вказаної статті ЦК кореспондуються з ч. 1 ст. 181 Господарського кодексу України, відповідно до якої господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами.
Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Згідно з частиною 3 вказаної норми, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Згідно з ч. 1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину.
Статтею 234 ЦК України встановлено, що фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним. Правові наслідки визнання фіктивного правочину недійсним встановлюються законами.
Згідно з частиною 1 ст. 236 ЦК України, правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
Правовідносини в сфері державних закупівель регулюються Законом України “Про публічні закупівлі”, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю – це господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 2 Закону України “Про публічні закупівлі” замовниками є органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад.
Відповідно до ст. 5 Закону України “Про публічні закупівлі” закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури за купівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Основні вимоги до договору про закупівлю та внесення змін до нього викладені у ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», де, зокрема, зазначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Відповідно до ч. 1 ст. 652 Цивільного кодексу України у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
Частиною 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 24.01.2024 у справі №922/2321/22 зробила такий висновок: "…У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10% від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі".
За змістом п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (у редакції, чинній станом на дати укладення спірних додаткових угод) істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку, зокрема збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
У цій нормі права передбачена можливість внесення змін до договору про закупівлю у разі збільшення ціни товару, однак за умови, що сукупне значення збільшення ціни при послідовних змінах до договору не повинне перевищувати нормативно визначеного граничного (порогового) відсоткового значення суми, визначеної в договорі про закупівлю, а не застосовуватися щоразу до кожного окремого випадку внесення змін. Такі послідовні зміни не повинні спрямовуватися на ухиляння від виконання положень цієї норми.
Інший підхід до розуміння положень п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", який передбачає щоразу з кожним внесенням змін можливість збільшення ціни договору до 10 %, тобто можливість необмеженого збільшення ціни (понад 10 % ціни договору закупівлі) при незмінному загальному розмірі суми закупівлі, може призвести до нівелювання мети законодавчого регулювання процедур закупівлі, адже відкриває шлях до маніпулювання учасниками загальною вартістю пропозицій, внаслідок чого відкривається можливість під час процедури усунути конкурентів, запропонувавши найнижчу ціну, та після укладення договору підвищити ціну до рівня економічно обґрунтованої.
Укладення додаткових угод до договору про закупівлю щодо зміни ціни на товар із урахуванням подібного підходу спотворюватиме результати торгів та зводитиме нанівець економію, яку було отримано під час підписання договору, та, як наслідок, робитиме результат закупівлі невизначеним й зумовлюватиме неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі". Крім того, збільшення ціни може призвести до того, що кількість товарів настільки зменшиться, що виконання договору закупівлі в такому обсязі не відповідатиме господарській меті укладення замовником договору закупівлі. Застосування підходу, який передбачає можливість збільшувати ціну за одиницю товару більше ніж на 10 % пропорційно збільшенню ціни товару на ринку, у разі коливання ціни цього товару, спотворюватиме принцип добросовісної конкуренції серед учасників.
Отже, зміна умов договору про закупівлю щодо збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % не допускається, зокрема, у випадку закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Крім того, положення цієї норми права визначають, що строк зміни умов договору може відраховуватись як з моменту підписання договору, так і з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару, тобто передбачають можливість внесення зміни до ціни договору неодноразово: вперше - один раз у перші 90 днів з дня підписання договору; другий і подальші рази - один раз на 90 днів, які починаються з моменту останньої зміни ціни. Ця норма встановлює альтернативний варіант визначення моменту початку обчислення строку для зміни ціни за одиницю товару: 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю або 90 днів з моменту внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.
Разом з цим передбачені цієї нормою права обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовуються у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії. Проте, цей виняток з обмежень, викладений в останньому реченні п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" стосується лише строків зміни ціни за одиницю товару у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (дотримання умови про зміну лише раз на 90 днів в цьому випадку не діє) і не визначає верхньої межі збільшення (зміни) ціни за одиницю товару.
Такі правові висновки Верховного Суду щодо застосування п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону "Про публічні закупівлі" у редакції Закону України №1530-ІХ, чинній станом на дати укладення спірних додаткових угод, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 21.11.2025 у справі № 920/19/24, до розгляду якої зупинялося провадження у цій справі.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 21.11.2025 у справі № 920/19/24 розглянула питання щодо відступу від висновку про застосування норми права, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22, та дійшла висновку про відсутність підстав для цього, зокрема у пунктах 155, 156 зазначено:
"155. Велика Палата Верховного Суду з урахуванням наведеного вище аналізу нормативного припису пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону N 922-VIII , беручи до уваги усталену та послідовну судову практику, вважає, що зміна тлумачення зазначеної норми та запровадження протилежного підходу щодо можливості неодноразового збільшення ціни товару на 10 % при кожному внесенні змін до договору про закупівлю більше нагадує власне зміну цієї норми та, як наслідок, порушуватиме принцип правової визначеності. 
156. Варто наголосити на тому, що, з`ясовуючи законодавчу еволюцію пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону N 922-VIII , Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на нормативне закріплення подібної можливості у постанові КМУ N 1178, у підпункті 2 пункту 19 (в редакції постанови КМУ N 1067) якої, з-поміж іншого, визначено, що обмеження щодо збільшення ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 % застосовується щодо кожного окремого випадку збільшення ціни за одиницю товару (без обмеження кількості змін), а змінена ціна за одиницю товару не повинна перевищувати 50 % ціни за одиницю товару, що передбачена в початковому договорі про закупівлю." Верховний Суд неодноразово зауважував, що передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний уже укладений договір і щоб не проводити новий тендер закон дає можливість збільшити ціну за одиницю товару не більше як на 10 %. Інше тлумачення відповідної норми Закону "Про державні закупівлі" нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів (постанови Верховного Суду: від 12.11.2024 у справі N 910/19784/23, від 10.09.2024 у справі N 918/703/23, від 02.07.2024 у справі N 910/13579/23, від 14.05.2024 у справі N 917/1010/22). 
З матеріалів справи судом встановлено, що за результатом проведення відкритих торгів переможцем вказаного аукціону визначено ТОВ «Черкасиенергозбут» з остаточною пропозицією 527 435,40 грн за 161 790 кВт/год, з яким в подальшому 13.04.2021 Степанецьким СКП «Благоустрій» укладено договір № 71101000879 про постачання електричної енергії. Строк дії договору до 31.12.2021. 
14.06.2021 листом № 509/01-04 ТОВ «Черкасиенергозбут» Канівський центр обслуговування споживачів з посиланням на положення п.п 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та листів Мінекономрозвитку України від 14.08.2019 № 3304-04/33869-06 «Щодо зміни ціни у договорах постачання електричної енергії», пункту 1 додатку № 3 до договору № 71101000879 від 13.04.2021 та Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 повідомив про зміну ціни електричної енергії використовуючи інформацію з веб-сайту ДП «Оператор ринку» (https://www.oree.com.ua, а.с. 64-65).
30.06.2021 додатковою угодою № 2 сторонами погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії у кількості до 154212 кВт.год та збільшено ціну за одиницю товару до 1,971528 грн з ПДВ (на 9,94 % більше від ціни, визначеної в договорі). Вказана додаткова угода набирає чинності з моменту її підписання та скріплення печатками сторін та розповсюджує свою дію на відносини, які виникли між сторонами з 01 червня 2021 року. Правовою підставою зміни ціни визначено пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та, як зазначено в угоді, зростання закупівельної ціни електричної енергії на ринку електричної енергії;
Зазначена додаткова угода укладена на підставі інформаційної довідки щодо середньозважених цін на електричну енергію на РДН в торговій зоні- ОЕС України, складеної за підписом керівника постачальника ТОВ «Черкасиенергозбут» (а.с. 65), та враховує коливання ціни електричної енергії за третю декаду травня 2021 року, де ціна становила 888,05 грн, відносно першої декади червня 2021 року, ціна становила 1293,14 грн, за результатами торгів на РДН, тобто на ринку «на добу наперед». Довідка не містить відомостей щодо динаміки ціни на електроенергію, в ній відсутній аналіз вартості ціни на дату укладення Договору № 71101000879 від 13.04.2021 та додаткової угоди, а також дату, з якої сторони розповсюдили її дію, тобто з 01.06.2021, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни електроенергії на ринку.
Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період після укладання договорів і до внесення відповідних змін до нього.
Згідно з п. 42.4. постанови Верховного Суду від 02.12.2020 у справі № 913/368/19 у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження, викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.
Тобто, не будь-яка довідка про ціну товару на ринку, є належним підтвердженням та підставою для зміни ціни в договорі після його підписання, а лише та, яка містить інформацію про коливання ціни такого товару на ринку. Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 18.03.2021 у справі № 924/1240/18.
Разом з тим, Верховний Суд у постанові № 927/491/19 від 18.06.2021 зазначив, що постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції). 
Відтак, надане ТОВ «Черкасиенергозбут» обґрунтування коливання цін на ринку в листі від 14.06.2021 за підписом директора товариства, не може слугувати належним підтвердженням необхідності внесення змін до Договору, оскільки інформаційна довідка щодо середньозважених цін на електричну енергію на РДН в торговій зоні- ОЕС України, не містить відомостей щодо динаміки ціни на електричну енергію, в ній відсутній аналіз вартості ціни електричної енергії на дату укладення Договору та додаткової угоди, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни електричної енергії на ринку, у зв`язку з чим не містить належного обґрунтування для зміни істотних умов Договору на підставі п. 2. ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі». 
У зв`язку із зазначеним, суд доходить до висновків, що підстав для внесення змін до договору не було.
Таким чином, додатковою угода № 2 від 30.06.2021, якою погоджено зменшення обсягів закупівлі електричної енергії та збільшено ціну за одиницю товару до 1,971528 грн з ПДВ (на 9,94 % більше від ціни, визначеної в договорі) без належного обґрунтування коливання ціни на ринку та взагалі за відсутності такого коливання, прийнята в порушення вимог пп. 2 п. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі». На підставі вказаної угоди поставлено електроенергії в кількості 10764 кВт.год на суму 19109,19 грн. 
Разом з цим, в подальшому, додатковою угодою № 3 від 25.08.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,9% від ціни визначеної в додатковій угоді № 2 (загальне збільшення становить 20,82 % від ціни Договору. 
Додатковою угодою № 4 від 09.09.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,9% від ціни визначеної в додатковій угоді № 3 (загальне збільшення становить 32,78 % від ціни Договору. 
Додатковою угодою № 6 від 29.09.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,89% від ціни визначеної в додатковій угоді № 4 (загальне збільшення становить 45,93 % від ціни Договору. 
Додатковою угодою № 7 від 29.09.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,89% від ціни визначеної в додатковій угоді № 6 (загальне збільшення становить 60,38 % від ціни Договору. 
Додатковою угодою № 8 від 26.10.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,89% від ціни визначеної в додатковій угоді № 7 (загальне збільшення становить 76,25 % від ціни Договору. 
Додатковою угодою № 9 від 26.10.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,89% від ціни визначеної в додатковій угоді № 8 (загальне збільшення становить 93,70 % від ціни Договору. 
Додатковою угодою № 10 від 26.11.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,89% від ціни визначеної в додатковій угоді № 9 (загальне збільшення становить 112,88 % від ціни Договору. 
Додатковою угодою № 11 від 26.10.2021 передбачено збільшення ціни за одиницю товару на 9,89% від ціни визначеної в додатковій угоді № 10 (загальне збільшення становить 133,95 % від ціни Договору.
Таким чином, судом встановлено, що через укладення оспорюваних додаткових угод ціна за одиницю товару загалом зросла на понад 130 %, що, зважаючи на вже сформовану Верховним Судом практику, суперечить вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».
Також такі дії порушують основні принципи, що передбачені ст. 5 Закону України “Про публічні закупівлі”, а саме добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Отже, системний аналіз положень статей 651, 652 ЦК України та положень пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», дає підстави для висновку про те, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов: відбувається за згодою сторін; порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації); підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником); ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%; загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися (подібний висновок наведений у постановах від 09.06.2022 у справі №927/636/21 та від 07.12.2022 у справі №927/189/22).
Таким чином, суд доходить до висновків, що внаслідок укладення додаткових угод не дотримано вимоги п.2 ч.5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", безпідставно змінено істотні умови договору, оскільки при їх укладенні сторони належним чином не обґрунтували та не підтвердили коливання ціни товару на ринку після укладення договору.
Враховуючи зазначене, наведені норми законодавства і умови договору, додаткові угоди № 2 від 30.06.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 09.09.2021, № 6 від 29.09.2021, № 7 від 29.09.2021, № 8 від 26.10.2021, № 9 від 26.10.2021, № 10 від 26.11.2021, № 11 від 26.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 13.04.2021 № 71101000879, що укладені сторонами з порушенням вимог законодавства у сфері публічних закупівель, підлягають визнанню недійсними, як такі, що укладені всупереч ч.5 ст.41 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Судом також враховано, що визнання недійсною будь-якої додаткової угоди тягне за собою визнання недійсними всіх послідуючих додаткових угод, оскільки кожна наступна додаткова угода має фіксовану ціну за одиницю товару, а тому є похідною від попередніх додаткових угод та автоматично є незаконною. Недійсність додаткових угод є наслідком того, що ціна за послідуючими угодами фактично перевищуватиме ціну за одиницю товару більше, ніж на 10 %, визначених в п. 2 ч. 5 cт. 41 Закону, у порівнянні із основним договором.
Підсумовуючи викладене, у даному випадку Степанецьке СКП “Благоустрій” розпоряджалося бюджетними коштами і таке використання фінансових ресурсів, зважаючи на усі перелічені обставини, виявилося неефективним (як неодноразово зазначав Верховний Суд, будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, як і у зміні відповідних умов договору), здійсненим із порушенням норм Закону України «Про публічні закупівлі», з огляду на що додаткові угоди до правочину, якими збільшувалася ціна за одиницю товару, підлягають визнанню недійсними.
Щодо вимоги про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” на користь Степанецького сільського комунального підприємства “Благоустрій” 111 883,24 грн
Суд перевірив наведений в позовній заяві прокурором розрахунок щодо суми зайво сплачених коштів встановив, що його здійснено прокурором вірно.
Згідно із частиною першою статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Судом визнано недійсними додаткові угоди № 2 від 30.06.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 09.09.2021, № 6 від 29.09.2021, № 7 від 29.09.2021, № 8 від 26.10.2021, № 9 від 26.10.2021, № 10 від 26.11.2021, № 11 від 26.11.2021 до договору про закупівлю електричної енергії споживачу від 13.04.2021 № 71101000879, укладеного між Степанецьким сільським комунальним підприємством “Благоустрій” та Товариством з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут”; 
Оскільки зазначені додаткові угоди є недійсними та не породжують правових наслідків, суд доходить до висновків, що відповідно до умов договору про закупівлю електричної енергії споживачу від 13.04.2021 № 71101000879, замовником надмірно сплачено кошти на загальну суму 111 883,24 грн.
Отже, грошові кошти в сумі 111 883,24 грн є такими, що були безпідставно одержані відповідачем 2, оскільки підстава їх набуття відпала, а тому відповідач 2 зобов`язаний їх повернути відповідачу 1, що відповідає приписам статей 216, 1212 ЦК України.
Щодо вимоги про стягнення коштів з Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (відповідач 2) на користь саме Степанецького сільського комунального підприємства “Благоустрій” (відповідача 1), судом враховано таке.
Відповідно до рішення Степанецької сільської ради №3-3/ІХ від 22.01.2021 затверджено Статут Степанецького СКП «Благоустрій». 
Відповідно до розділу І Статуту, Степанецьке СКП «Благоустрій» засноване на комунальній власності територіальної громади села та підпорядковане Степанецькій сільській раді ОТГ Черкаської області. Підприємство є юридичною особою, користується правом господарського відання щодо закріпленого за ним майна, має право від свого імені укладати договори, набувати майнові і немайнові права та нести обов`язки, бути позивачем та відповідачем у судах, займатися діяльністю, яка відповідає напрямкам, передбаченим цим статутом. 
Степанецьке СКП «Благоустрій» реалізуючи надану бюджетну компетенцію щодо раціонального, ощадливого та ефективного використання державних фінансів у спірних правовідносинах, не діяв як приватний суб`єкт господарювання, а реалізовував державну політику у сфері публічних закупівель, репрезентуючи в господарських правовідносинах державний як приватний, так і публічний інтерес. При цьому майновий (приватний) інтерес держави як покупця певних товарів, робіт чи послуг полягає саме в розумному, ощадливому, ефективному та цільовому використанні бюджетних коштів. 
Степанецьке СКП «Благоустрій» є розпорядником бюджетних коштів, який отримав від головного розпорядника бюджетне асигнування, тобто повноваження на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів із бюджету за укладеним за наслідками проведеної публічної закупівлі договором. Указане комунальне підприємство, реалізуючи делеговані йому органом місцевого самоврядування повноваження розпорядника бюджетних коштів, є іншим суб`єктом владних повноважень при здійсненні ним делегованих публічно-владних управлінських функцій.
Водночас, у вказаній справі Степанецьке СКП «Благоустрій» має статут відповідача, оскільки відповідно до правової позиції Верховного Суду у справі за позовом заінтересованої особи про визнання недійсним договору як відповідачі мають залучатись всі сторони правочину, а тому належними відповідачами є сторони оспорюваного договору, а не одна із них. Зазначений висновок викладений у постановах Верховного Суду від 12.03.2024 у справі № 918/7/23, від 26.09.2023 у справі № 910/2392/22, від 12.09.2023 у справі № 914/198/23, від 29.08.2023 у справі № 912/1550/22.
Щодо представництва прокурором інтересів держави в суді.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. 
Згідно з ч. 3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. 
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч. 4 ст. 53 ГПК України). 
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача (ч. 5 ст. 53 ГПК України). 
Частиною 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. 
Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (частина 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру»). 
Отже, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц). 
Водночас у розумінні положень п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України з урахуванням практики Європейського суду з прав людини прокурор може представляти інтереси держави в суді тільки у виключних випадках, які прямо передбачені законом. 
При цьому розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією із засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України). 
У випадку наявності органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. 
Нездійснення захисту має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. Здійснення захисту неналежним чином має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача. Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідний компетентний орган, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно. Разом з тим прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави. 
Аналогічні висновки викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18. 
У позовній заяві прокурор зазначив, що порушенням інтересів держави є те, що під час укладення і виконання оспорюваних додаткових угод до договору про закупівлю порушено вимоги чинного законодавства, принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, принципи максимальної ефективності та економії, що призвело до нераціонального та неефективного використання публічних коштів (коштів територіальної громади). 
Отже, беззаперечно наявні інтереси держави та територіальної громади щодо дотримання законності комунальним підприємством при здійсненні публічних закупівель, оскільки їх здійснення впливає на майновий стан територіальної громади (Власника). 
Закон України «Про публічні закупівлі» установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції. 
Отже правильне, в порядку, визначеному законодавством, використання бюджетних коштів беззаперечно становить державний інтерес. 
Суперечності, які виникають у бюджетних правовідносинах, зачіпають як інтереси держави, так і суспільні інтереси, тож порушення інтересів держави у цій сфері є порушенням загальнодержавних інтересів, що у відповідності до ст.131-1 Конституції України покладає на прокурора обов`язок представництва в суді. 
У даній справі прокурором пред`явлений позов, зокрема, на захист порушених майнових інтересів держави внаслідок укладення незаконних правочинів у вигляді додаткових угод до договору, якими суттєво підвищено ціну за одиницю товару та завдано шкоди у вигляді незаконних витрат бюджетних коштів. 
Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність оспорюваних додаткових угод, на підставі яких ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідає. 
Виконання зобов`язань за додатковою угодою, укладеною з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими в ст.3 даного Закону.
Статтею 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» одним із основних принципів місцевого самоврядування визначено поєднання місцевих і державних інтересів. 
Статтею 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі – Закон) передбачено, що міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами. При цьому орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 18-1 Закону). 
Частиною 1 ст. 17 Закону України «Про місцеве самоврядування в України» передбачено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.
Згідно зі ст. 172 ЦК України територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
В даному випадку таким органом місцевого самоврядування є Степанецька сільська рада об`єднаної територіальної громади Черкаської області.
Степанецька сільська рада ОТГ Черкаської області виступає в якості суб`єкта владних повноважень, яка приймає участь у формуванні бюджету та забезпечує його виконання, а також зобов`язана забезпечити раціональне та максимально ефективне використання бюджетних коштів, приймає рішення про використання виділених коштів, контролює належне і своєчасне відшкодування шкоди, заподіяної державі.
Будь-які бюджетні зобов`язання та платежі з бюджету здійснюються лише за наявності відповідного бюджетного призначення, якщо інше не передбачено законом про Державний бюджет України (ч.1 ст.23 БК). 
Бюджетне призначення - повноваження головного розпорядника бюджетних коштів, надане цим Кодексом, законом про Державний бюджет України (рішенням про місцевий бюджет), яке має кількісні, часові і цільові обмеження та дозволяє надавати бюджетні асигнування (п.8 ч.1 ст.2 БК). 
Бюджетне асигнування - повноваження розпорядника бюджетних коштів, надане відповідно до бюджетного призначення, на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів, яке має кількісні, часові та цільові обмеження (п.6 ч.1 ст.2 БК). 
Верховний Суд у постанові від 23.09.2021 у справі №907/576/19 зазначив, що замовниками, у розумінні Закону «Про публічні закупівлі», є суб`єкти, які створені державою або територіальною громадою для забезпечення потреб суспільства, яких має забезпечувати держава та які витрачають для здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг публічні фінанси. 
Наслідком порушення вимог Закону Про публічні закупівлі є нераціональне використання бюджетних коштів, що в свою чергу свідчить про наявність саме публічного (державного) інтересу, а не приватного інтересу суб`єкта закупівлі. Суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг (п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС). 
За таких обставин Степанецька сільська рада ОТГ Черкаської області, є органом, уповноваженим здійснювати функції держави у правовідносинах щодо розпорядження та використання бюджетних коштів, наданих відповідним бюджетним призначенням чи асигнуванням на певні цілі. При цьому вони реалізують такі функції як у публічноправових, так і в приватноправових відносинах. Степанецьке СКП «Благоустрій» є розпорядником бюджетних коштів, який отримав від головного розпорядника бюджетне асигнування, тобто повноваження на взяття бюджетного зобов`язання та здійснення платежів із бюджету за укладеним за наслідками проведеної публічної закупівлі договором.
Положеннями ст. 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Відповідно до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування в Україні – це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади – жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції та законів України. 
Статтею 4 даного Закону закріплено основні принципи місцевого самоврядування, серед яких зокрема поєднання місцевих і державних інтересів. 
Неналежне та нераціональне з порушенням Закону використання бюджетних коштів є порушенням інтересів держави щодо забезпечення фінансової підтримки місцевого самоврядування. 
Порушення законодавства про публічні закупівлі при укладенні додаткових угод про збільшення ціни на товар спричиняє істотну шкоду інтересам держави та територіальної громади щодо здійснення комунальної власності, тобто права територіальної громади володіти, доцільно, економно, ефективно користуватися та розпоряджатися на свій розсуд і в своїх інтересах майном(коштами) що належить їй, як безпосередньо, так і через органи місцевого самоврядування і, як наслідок, не відповідає суспільному інтересу. 
З матеріалів справи вбачається, що Смілянською окружною прокуратурою на адресу Степанецької сільської ради ОТГ Черкаської області направлено листа від 02.09.2024 № 52/2-5670 вих 24 з повідомленням про виявлені порушення та з метою встановлення повноти вжитих органом місцевого самоврядування заходів усунення виявлених прокурором порушень, в тому числі шляхом звернення до суду з позовом, причин їх невжиття. У зазначеному листі прокурором обґрунтовано, що оскільки засновником та власником майна Степанецького сільського комунального підприємства «Благоустрій» є Степанецька територіальна громада в особі Степанецької сільської ради ОТГ Черкаської області, то органом, насамперед уповноваженим здійснювати функції захисту інтересів територіальної громади у зазначених правовідносинах, є Степанецька сільська рада ОТГ Черкаської області (а.с.111-112). 
Листом Степанецька сільська рада ОТГ Черкаської області повідомила окружну прокуратуру про відсутність, на її думку, порушень при здійсненні даної закупівлі, тому наміри щодо вжиття заходів до усунення порушень шляхом ініціювання питання визнання додаткових угод до договору про закупівлю електричної енергії недійсними відсутні. 
Крім вказаного листа на адресу Степанецької сільської ради ОТГ Черкаської області з повідомленням про порушення, з метою виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», Смілянська окружна прокуратура повідомила Степанецьку сільську раду ОТГ Черкаської області про наявність підстав для представництва інтересів держави та намір звернутися до суду. (а.с. 24). 
З огляду на викладене, позивач, будучи поінформованим про наявність порушення законодавства та інтересів територіальної громади, маючи достатній обсяг повноважень для звернення до суду за їх захистом, відповідних заходів не вжив.
Зазначене є доказом нездійснення захисту інтересів держави суб`єктом владних повноважень та вказує на наявність підстав для застосування представницьких повноважень прокурором, адже, відповідно до вимог чинного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, факт не звернення відповідного суб`єкта владних повноважень, на якого покладено обов`язок захисту інтересів держави, до суду з відповідною позовною заявою, свідчить про неналежне здійснення захисту інтересів держави таким суб`єктом владних повноважень.
Таким чином, враховуючи нездійснення Степанецькою сільською радою ОТГ Черкаської області в розумні строки заходів для звернення до суду з позовом стосовно захисту інтересів громади, а також враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, суд дійшов висновку, що прокурор в даному випадку належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів держави в суді. 
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 238 ГПК України у резолютивній частині рішення зазначаються відомості про розподіл судових витрат.
Черкаською обласною прокуратурою за платіжною інструкцією від 25.09.2024 №2015 сплачено за подання позову 24224,00 грн судового збору, який відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України слід покласти на відповідача 2.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 129, 236-241, 256 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд Черкаської області,-
В И Р І Ш И В:
Позов задовольнити повністю.
Визнати недійсними додаткові угоди № 2 від 30.06.2021, № 3 від 25.08.2021, № 4 від 09.09.2021, № 6 від 29.09.2021, № 7 від 29.09.2021, № 8 від 26.10.2021, № 9 від 26.10.2021, № 10 від 26.11.2021, № 11 від 26.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 13.04.2021 № 71101000879, укладеного між Степанецьким сільським комунальним підприємством “Благоустрій” (вул. Шевченка, 30, с. Степанці, Черкаський район, Черкаська область, 19031, код ЄДРПОУ 36775817) та Товариством з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (вул. Благовісна, 166, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ 42474208). 

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (вул. Благовісна, буд. 166, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ 42474208) на користь Степанецького сільського комунального підприємства “Благоустрій” (вул. Шевченка, 30, с. Степанці, Черкаський район, Черкаська область, 19031, код ЄДРПОУ 36775817) кошти в розмірі 111 883,24 грн.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю “Черкасиенергозбут” (вул. Благовісна, будинок 166, м. Черкаси, 18002, код ЄДРПОУ 42474208) на користь Черкаської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ 02911119), місцезнаходження: бул. Шевченка, 286, м. Черкаси, 18015, розрахунковий рахунок UA 138201720343160001000003751 в Державній казначейській службі України у м. Київ понесені витрати на сплату судового збору в розмірі 24224,00 грн. 

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене до Північного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складання повного тексту рішення.
Повне рішення складене та підписане 17 червня 2026 року.

Суддя О.В. Чевгуз