ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 червня 2026 року
м. Київ
справа № 990/539/25
провадження № 11-75заі26
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Губської О. А.,
суддів Банаська О. О., Білоконь О. В., Булейко О. Л., Гімона М. М., Ємця А. А., Короля В. В., Кравченка С. І., Кривенди О. В., Мазура М. В., Мартинюк Н. М., Пількова К. М., Погрібного С. О., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Тітова М. Ю., Ткача І. В., Уркевича В. Ю.
розглянула в порядку письмового провадження справу за позовом  ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 січня 2026 року (судді Ханова Р. Ф., Гончарова І. А., Желтобрюх Л. І., Олендер І. Я., Юрченко В. П.),
УСТАНОВИЛА
І. ФАБУЛА СПРАВИ
Стислий виклад позиції позивача
1.  ОСОБА_1 у жовтні 2025 року звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), у якому просив:
- визнати протиправними дії Комісії щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду для кандидатів на посаду судді місцевого загального суду згідно з рішенням Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25;
- зобов`язати відповідача внести зміни до абзацу третього пункту 3 рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 (Додаток 4) шляхом його доповнення у частині допуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду для кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал.
2.  ОСОБА_2 обґрунтовував пред`явлений позов тим, що за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) він отримав 34,46 бала, що становить 57,43 відсотка від максимально можливого бала. Втім для допуску до участі у наступному етапі кваліфікаційного іспиту прохідний бал склав 34,69. Тож за результатами відповідного етапу він недоотримав 0,23 бала, що становить 0,38 відсотка від максимально можливого бала, які б давали йому право допуску до виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду.
3. Вирішивши допустити до наступного етапу меншу кількість кандидатів, ніж очікувалось, Комісія обрала найбільш несприятливі для позивача за наслідками умови визначення прохідного бала третього етапу кваліфікаційного іспиту та загалом для цілей, з метою досягнення яких оголошено відповідний добір.
4. Додатково позивач наголошує на тому, що приписи нормативно-правових актів, які регулюють спірні правовідносини, не спрямовані на те, щоб різниця між прохідним балом, яка становить лише 0,23 бала, була перешкодою для допуску кандидата до наступного етапу. Вважає таку відмову у допуску кандидата до наступного етапу добору надмірним формалізмом.
5. Рішенням від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 «Про затвердження Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів» (далі - Положення № 185/зп-24) встановлено механізм недопущення надмірного формалізму в оцінюванні шляхом округлення індивідуальних оцінок до наближеного цілого числа або числа з десятковою частиною 0,5.
6. На переконання позивача, рішення Комісії від 19 вересня 2025 року 
№ 173/зп-25 у частині, що ним оскаржена, не відповідає вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Обставини справи, установлені судом першої інстанції
7. Рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).
8. Комісія рішенням від 11 грудня 2024 року № 367/зп-24 оголосила прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
9.  ОСОБА_1 виявив бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.
10. Комісія рішенням від 07 травня 2025 року № 109/дс-25 допустила ОСОБА_1 до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, та до складання кваліфікаційного іспиту з відповідних спеціалізацій в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.
11. Рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 Комісія призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначила таку послідовність етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
12. Комісія встановила, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
13. Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
14. ВККС встановила прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
15. Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
16. Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
17. Рішенням Комісії від 04 липня 2025 року № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.
18. Рішенням ВККС від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту.
19. Рішенням ВККС від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, у кількості - 4 489.
20.  ОСОБА_1 успішно склав тестування знань з історії української державності та загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду та був допущений до тестування когнітивних здібностей.
21. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
22. Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту.
23. Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.
24. Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
25. Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
26. Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
27. Відповідно до графіка складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 складав зазначений іспит 11 вересня 2025 року.
28. Рішенням Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1).
29. Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду 2 851 кандидат на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4).
30. У додатку 1 до рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25, зокрема, зазначена така інформація: під порядковим номером 1359 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - загальна, дата складання тестування - 11 вересня 2025 року, код учасника - K119F1160454AED7, бал учасника - 34,46, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.
31. Водночас у додатку 4 до рішення ВККС від 19 вересня 2025 року 
№ 173/зп-25 «Список кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду», кандидата на посаду судді ОСОБА_1 немає у списку.
32. Позивач, не погодившись з діями Комісії, які полягають у недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, звернувся до Верховного Суду із цим позовом.
Стислий виклад змісту рішення суду першої інстанції
33. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду рішенням від 26 січня 2026 року відмовив у задоволенні позову ОСОБА_1 .
34. Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що підсумковий бал тестування когнітивних здібностей є точним числовим значенням, сформованим шляхом автоматизованого підрахунку за єдиною формулою, без участі суб`єкта владних повноважень у процесі оцінювання результату конкретного учасника.
35. Відсутність механізму округлення результатів тестування когнітивних здібностей об`єктивно зумовлена природою цього етапу кваліфікаційного іспиту. Застосування округлення в умовах автоматизованого тестування призвело б не до усунення суб`єктивного чинника, а до штучного втручання в результати математичного підрахунку, що суперечило б принципам рівності учасників, правової визначеності та передбачуваності процедури.
36. До того ж Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду врахував той факт, що визначений Положенням № 185/зп-24 механізм округлення результатів під час оцінювання практичного завдання має іншу правову природу та функціональне призначення, оскільки застосовується до середнього арифметичного бала, сформованого на підставі індивідуальних оцінок членів комісії, і спрямований на мінімізацію впливу суб`єктивного фактору. Натомість тестування когнітивних здібностей не передбачає жодної оціночної дискреції, що виключає необхідність і можливість застосування аналогічного механізму.
37. Суд наголосив на тому, що визначення прохідного бала третього етапу кваліфікаційного іспиту здійснювалося Комісією в межах наданих їй дискреційних повноважень та з урахуванням кількості кандидатів і прогнозованої кількості вакантних посад суддів відповідної спеціалізації. За таких обставин встановлення прохідного бала не може вважатися довільним чи таким, що не переслідує легітимну мету.
38. Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуване рішення та дії ВККС є правомірними, рішення ухвалене з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивача не спростовують їх законності.
ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
39. ОСОБА_1 26 лютого 2026 року через підсистему «Електронний суд» подав до Великої Палати Верховного Суду апеляційну скаргу на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 січня 2026 року, у якій, стверджуючи, що це рішення не відповідає вимогам КАС України щодо законності й обґрунтованості, повноти та об`єктивності аналізу фактичних обставин і зібраних у справі доказів, просить його скасувати й ухвалити нове, яким позов задовольнити у повному обсязі.
Узагальнені доводи апеляційної скарги позивача
40. ОСОБА_1 обґрунтовував вимоги апеляційної скарги тим, що суд першої інстанції не звернув уваги на те, що різниця між отриманим ним балом та прохідним становить лише 0,23 бала, що збігається із числовою різницею коефіцієнтів складності питань простого та середнього рівня, а вказана похибка є в межах коефіцієнта надійності розробленої бази тестових завдань, який складає 0,88. Наголошує, що процес віднесення певного питання до простого чи середнього рівня складності не позбавлений впливу суб`єктивного фактору.
41. Вважає, що суд першої інстанції не надав оцінку його доводам про те, що наведені обставини не можуть бути перешкодою для допуску кандидата до наступного етапу, оскільки протилежне суперечитиме меті нормативно-правових актів ВККС. Вказує на відсутність у рішенні суду мотивів про дотримання ВККС необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване оскаржуване рішення.
42. Комісія в межах наданих їй дискреційних повноважень з урахуванням принципу домірності (пропорційності) та за конкретних обставин цієї справи (недоотримання учасником 0, 23 бала, що було необхідним для проходження до наступного етапу) могла ухвалити інше рішення, і це рішення було б законним і обґрунтованим.
43. Зазначає, що доводи його позовної заяви не стосуються принципу округлення оцінок, а стосуються випадку, коли близькі за значенням результати іспиту, обидва з яких перебувають у межах коефіцієнта надійності розробленої бази тестових завдань, мають різні правові наслідки.
Узагальнені доводи позиції відповідача
44. Представниця ВККС Друцька О. Г., не погоджуючись із аргументами апеляційної скарги, 01 квітня 2026 року через підсистему «Електронний суд» подала до Великої Палати Верховного Судувідзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 січня 2026 року - без змін.
45. Кваліфікаційний іспит як складова процедури добору на посаду судді за своєю правовою природою є конкурентною процедурою, яка передбачає встановлення чітких, наперед визначених та однакових для всіх учасників критеріїв оцінювання. Одним із таких критеріїв є прохідний бал, що виконує функцію об`єктивного порогового показника, недосягнення якого унеможливлює надалі участь кандидата у відповідному етапі добору. Позивач, який виявив намір бути переведеним на посаду судді місцевого загального суду, за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрав 34,46 бала, який є вищим ніж середній допустимий бал (33 і більше бала), проте не набрав прохідний бал (34,69), а отже, не був допущений до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
46. Комісія зауважує, що звіт щодо ключових психометричних показників, наданий Комісії розробником бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту ТОВ «ХГР Україна», містить інформацію про результати внутрішньої та зовнішньої перевірок, на підставі чого розробником встановлено коефіцієнт Альфа Кронбаха, який складає 0,88, та підтверджує високий рівень надійності розробленої бази тестових завдань і не впливає на результат, отриманий позивачем за наслідками тестування. Зазначений звіт і суб`єктивні доводи позивача щодо підрахунку похибки коефіцієнта складності питань тестування когнітивних здібностей не були предметом дослідження судом першої інстанції, позаяк і не були обставинами та підставами, якими позивач обґрунтовував адміністративний позов.
47. ВККС погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що доводи позивача ґрунтуються на суб`єктивному сприйнятті результату іспиту, тоді як правова оцінка дій Комісії має здійснюватися з урахуванням об`єктивних критеріїв, визначених нормативно-правовими актами. Водночас будь-яке коригування прохідного бала з огляду на незначність різниці фактично означало б створення індивідуального винятку для окремого кандидата, що суперечило б принципам рівності учасників процедури та правової визначеності. Чинне нормативне регулювання не містить положень, які б передбачали можливість допуску кандидата до наступного етапу кваліфікаційного іспиту у разі недосягнення ним установленого прохідного бала, незалежно від того, якою є величина відхилення між фактично набраним результатом та пороговим значенням. Сам собою факт мінімальної різниці у балах не створює правових підстав для відступу від загальних правил проведення іспиту.
48. Наголошує на тому, що кількість допущених кандидатів до проходження четвертого етапу добору (виконання практичного завдання зі спеціалізації) спричинена наявністю трьох різних спеціалізацій, яка об`єктивно зумовлює проведення процедур кваліфікаційного іспиту окремо в межах кожної з них, а також здійснення допуску кандидатів до кожного наступного етапу кваліфікаційного іспиту саме в межах відповідної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів. Отже, участь кандидата у доборі за декількома спеціалізаціями фактично означає його участь у кількох паралельних процедурах, що обґрунтовує необхідність врахування такого кандидата як окремого учасника в межах кожної з відповідних спеціалізацій.
49. Зазначає, що саме високий результат, який продемонстрували учасники, зумовив встановлення вищого, ніж середньо допустимого бала, прохідного бала 34,69 з 60 можливих з огляду на прогнозовану кількість осіб (2800) щодо загальної спеціалізації. Рішення Комісії, якими визначено прохідні бали етапів кваліфікаційного іспиту, зокрема, щодо тестування когнітивних здібностей, були належним чином затверджені й оприлюднені Комісією, відомі позивачу до початку кожного з етапів кваліфікаційного іспиту, з якими очевидно був ознайомлений позивач та які ним не оскаржувались.
ІІІ. ВІДОМОСТІ ПРО РУХ СПРАВИ В СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ ТА МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ СУДОМ
50. Ухвалою від 4 березня 2026 року Велика Палата Верховного Суду відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , ухвалою від 8 квітня 2026 року - призначила справу до апеляційного розгляду на 18 червня 2026 року без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження).
ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
51. Велика Палата Верховного Суду перевірила у межах доводів апеляційної скарги правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, за наслідками чого зробила такі висновки.
Право, застосоване судом
52. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України(частина друга статті 19 Конституції України).
53. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон України від 02 червня 2016 року № 1402?VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII).
54. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
55. Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, крім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
56. Частиною другою цієї статті встановлений обов`язок ВККС України забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді.
57. Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
58. Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС України.
59. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС України.
60. ВККС України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.
61. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС України.
62. Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
63. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII).
64. Відповідно до підпунктів 1.1-1.3 Положення № 185/зп-24 кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
65. Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
66. Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, такими показниками (підпункти 1.3.1-1.3.4 пункту 1.3): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації).
67. Відповідно до пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 засобами проведення іспиту є, зокрема, складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей.
68. Згідно з пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
69. Пунктом 2.4 Положення № 185/зп-24 встановлено, що проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
70. Відповідно до пункту 2.5 Положення № 185/зп-24 програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
71. Водночас як особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, так і методика його оцінювання визначаються окремим рішенням Комісії (пункти 5.4, 8.4 Положення № 185/зп-24).
72. Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
73. За підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду (підпункт 6.3.4.1); набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей (підпункт 6.3.4.2); відмови від складання іспиту (етапу іспиту) (підпункт 6.3.4.3).
74. Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (підпункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24).
75. Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (підпункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
76. Відповідно до підпунктів 6.8.2-6.8.3 Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
77. Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що призначення на посаду судді здійснюється за наслідками проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, який уповноважена проводити виключно ВККС України. Проведення добору включає в себе низку етапів, серед яких складення кваліфікаційного іспиту, обов`язок з проведення якого також покладений на ВККС України. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту.
78. У цій справі позивач оскаржив рішення, яким ВККС, зокрема, затвердила результати тестування когнітивних здібностей та призначила четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, у межах добору, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, що мало наслідком припинення участі позивача у зазначеному доборі.
79. Вмотивованим є рішення, в якому зазначені підстави, на яких воно ґрунтується.
80. Велика Палата Верховного Суду вважає, що в оскаржуваному рішенні відповідно до чинного нормативного регулювання процедури кваліфікаційного іспиту ВККС належно навела підстави, на яких воно ґрунтується, послалася на відповідні правові норми й описала обставини, щодо яких вони (норми) застосовані.
81. Водночас позивач у своїх доводах акцентує увагу на порушеннях, які, на його думку, допустила Комісія безпосередньо під час вирішення питання допуску позивача до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту.
Щодо особливостей процедури допуску до четвертого етапу в межах процедури кваліфікаційного іспиту
Дискреція членів екзаменаційної комісії у визначенні середнього допустимого та прохідного балів
82. Проаналізувавши наведене вище нормативне врегулювання, Велика Палата Верховного Суду наголошує на змісті повноважень ВККС у процедурі кваліфікаційного іспиту, які є дискреційними.
83. Згідно з Рекомендацією № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи державам?членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року як дискреційне потрібно розуміти повноваження, яке адміністративний орган, ухвалюючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
84. Дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними). У контексті діяльності ВККС це означає, що Комісія має повноваження самостійно визначати критерії оцінювання в межах установленого законом порядку та обирати спосіб реалізації відповідних процедур з дотриманням правових норм.
85. Дискреційні повноваження Комісії під час кваліфікаційного іспиту проявляються у багатьох аспектах, у тому числі, але не виключно, у визначенні умов допуску кандидатів до наступних етапів добору, включаючи встановлення прохідного бала та граничної кількості кандидатів, яких може бути допущено до кожного наступного етапу.
86. Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII та підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 набрання кандидатом мінімально допустимого (середнього допустимого) бала є нормативною підставою для визнання етапу тестування щодо когнітивних здібностей успішно складеним. Цей показник виконує функцію кваліфікаційного порогу. У разі його досягнення кандидат вважається таким, що подолав відповідний етап, що підтверджує його право (згідно із частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII) зберегти отриманий результат протягом двох років для використання в наступних процедурах добору, навіть якщо в межах поточного добору набраний бал виявиться недостатнім для продовження участі.
87. Водночас частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII покладає на Комісію окремий обов`язок - установлювати прохідний бал кваліфікаційного іспиту. Встановлена законом заборона визначати прохідний бал нижче 75 відсотків стосується лише тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду і виконання практичного завдання, тоді як тестування когнітивних здібностей виключене з цього обмеження - тобто законодавець свідомо надав Комісії ширшу дискрецію щодо третього етапу іспиту.
88. Закон № 1402-VIII розрізняє два самостійні терміни: «прохідний бал» та «середній допустимий бал», наділяючи їх різним правовим змістом і різними наслідками. Успішне складення третього етапу іспиту пов`язується з набранням середнього допустимого бала (у цьому доборі - 55 % або 33 бали). Допуск до наступного етапу пов`язується з набранням прохідного бала, який може бути вищим. Тож досягнення середнього допустимого бала є необхідною, але не достатньою умовою для проходження до четвертого етапу іспиту. Змішування цих двох понять, на яке фактично спрямована позиція апелянта, суперечить цьому Закону.
89. Потрібно зазначити, що Закон № 1402-VIII не встановлює конкретного числового значення ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала за результатами тестування когнітивних здібностей, а надає ВККС повноваження визначати їх самостійно. Частина п`ята статті 74 зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал; частина шоста - прохідний бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. Таке законодавче рішення є свідомим і відображає специфіку конкурсних процедур: законодавець не міг і не мав наміру наперед фіксувати числові пороги, що залежать від конкретної конкурентної ситуації під час кожного добору.
90. Отже, законодавець наділив Комісію дискреційними повноваженнями у визначенні конкретного значення прохідного бала для допуску кандидатів до наступного етапу іспиту. Реалізація цих повноважень не може бути переглянута судом в порядку повторної оцінки доцільності рішення - суд перевіряє лише дотримання встановлених законом меж дискреції та процедурних вимог.
Щодо правомірності встановлення прохідного бала
91. Щодо суті спору потрібно зазначити, що Комісія рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів у межах добору.
92. Цим рішенням Комісія встановила прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі третього (тестування когнітивних здібностей), визначивши, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів - для місцевого загального суду; 400 кандидатів - для місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів - для місцевого господарського суду.
93. Додатково Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількість осіб, які виявили намір узяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв, а саме:
- відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
- співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
94. Застосування саме цих критеріїв є не лише логічно виправданим, а й прямо вимагається законом. Частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII зобов`язує враховувати кількість посад під час визначення прохідного бала. Відповідно Комісія правомірно пов`язала прохідний бал не з конкретною наперед визначеною цифрою, а з дотриманням сукупно двох умов: набранням мінімально допустимого бала та потраплянням за рейтингом до визначеного числа кандидатів. Такий підхід забезпечує гнучкість процедури відповідно до реальної конкурентності кожного добору.
95. Добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад. На цьому Велика Палата Верховного Суду наголошувала у своїх попередніх постановах, зокрема, від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25, від 07 травня 2026 року у справі № 990/482/25, від 14 травня 2026 року у справі № 990/439/25.
96. Недосягнення позивачем установленого прохідного бала є достатньою і єдиною підставою для недопущення його до наступного етапу. Закон не вимагає, щоб різниця між результатом кандидата та прохідним балом перевищувала будь?який визначений поріг «суттєвості».
97. Встановлення прохідного бала з тестування когнітивних здібностей на рівні, вищому за середній допустимий бал, узгоджується з природою конкурсної процедури добору та метою кваліфікаційного іспиту - забезпечити відбір осіб, найбільш здатних здійснювати правосуддя, в умовах обмеженої кількості посад.
98. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 встановлено середній допустимий бал третього етапу - 55 відсотків від максимально можливого бала, або 33 бали. Прохідний бал визначено за тим самим механізмом: до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали не менше 55 % максимального бала, у кількості не більше 2 800 кандидатів для місцевого загального суду, 400 - для адміністративного та 400 - для господарського суду.
99. Значення прохідного бала може збігатися із середнім допустимим балом - якщо кількість кандидатів, що подолали цей поріг, виявиться меншою за встановлену максимальну кількість. Якщо ж кількість таких кандидатів перевищує ліміт, прохідний бал визначається фактичними результатами тестування в межах рейтингу. Саме це і відбулося у цьому доборі: рівень конкуренції зумовив прохідний бал, вищий за мінімально допустимий.
100. За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, встановлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду, становить 34,69 бала.
101. Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_1 набрав 34,46 бала, що підтверджує успішне подолання середнього допустимого бала та успішне складення ним третього етапу іспиту. Втім установленого прохідного бала позивач не досяг. Відповідно до закону та встановленої Комісією процедури ОСОБА_1 правомірно не було допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду.
Щодо доводів апеляційної скарги про незначущість різниці у 0,23 бала та межі коефіцієнта надійності
102. Апелянт стверджує, що різниця між його результатом та прохідним балом (0,23 бала) збігається з числовою різницею коефіцієнтів складності питань простого та середнього рівнів і перебуває в межах коефіцієнта надійності бази тестових завдань (0,88), а відтак ця різниця не може мати правових наслідків. Велика Палата Верховного Суду відхиляє цей довід з таких підстав.
103. Насамперед законодавство не встановлює жодного порогу «незначущості» різниці між результатом кандидата та прохідним балом. Прохідний бал виконує функцію об`єктивної межі в конкурентній процедурі: перетин або неперетин цієї межі визначає правові наслідки незалежно від величини відставання. Визнання різниці у 0,23 бала «несуттєвою» для цілей допуску означало б відмову від самого поняття прохідного бала як правового інструменту відбору.
104. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що доводи про коефіцієнт надійності бази тестових завдань стосується якості тестового інструментарію і є предметом методологічної, а не правової дискусії. Коефіцієнт надійності 0,88 відображає статистичну характеристику тесту загалом і не може слугувати підставою для індивідуального коригування результату конкретного кандидата. Такий підхід не лише не встановлений жодним нормативно-правовим актом, а й суперечив би принципу рівності всіх учасників іспиту: якщо застосувати цю логіку, то кожен кандидат, результат якого відхиляється від прохідного бала у межах будь-якого статистичного показника надійності, мав би претендувати на допуск до наступного етапу.
105. Суб`єктивний фактор під час класифікації питань як простих або середніх за складністю є неминучим елементом будь-якої системи оцінювання. Втім наявність такого фактору є підставою для оскарження самої методології - у встановленому порядку та до початку іспиту, - а не для ретроактивного перегляду індивідуального результату. Позивач не оскаржував методологію оцінювання до проходження тестування та не ставив під сумнів правомірність бази тестових завдань. Доводи про суб`єктивність класифікації питань, висунуті вже після оголошення результатів, не можуть бути прийняті як підстава для перегляду оцінки.
Щодо доводів апеляційної скарги про надмірний формалізм та принцип пропорційності
106. Апелянт стверджує, що відмова у допуску внаслідок різниці у 0,23 бала є надмірним формалізмом і порушує принцип пропорційності (домірності), а Комісія могла б у межах дискреційних повноважень прийняти інше, законне рішення. Велика Палата Верховного Суду не погоджується із цим.
107. Принцип пропорційності, визначений частиною другою статті 2 КАС України, вимагає, щоб рішення суб`єкта владних повноважень відповідало законній меті, але не покладало на особу надмірного тягаря. Втім оцінка пропорційності не може зводитися до перегляду судом доцільності дискреційного рішення, прийнятого в межах закону. Встановлення прохідного бала та його застосування відповідають законній меті - забезпечення об`єктивного конкурсного відбору - і є пропорційним засобом її досягнення. Те, що позивач не подолав цей поріг з мінімальним відставанням, є результатом конкурентної процедури, а не свавілля Комісії.
108. Дискреційні повноваження Комісії щодо встановлення прохідного бала реалізовані завчасно - рішеннями від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25. Застосування встановлених правил до всіх без винятку учасників є не «формалізмом», а гарантією рівності та передбачуваності конкурсної процедури.
109. Як уже зазначалось раніше, позивач добровільно взяв участь у доборі, не оскаржуючи в судовому порядку рішення Комісії від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25, якими визначено прохідний бал і встановлено умови допуску. Відповідно позивач прийняв встановлений порядок проведення іспиту та його умови. Оскарження результату після проходження іспиту з посиланням на невідповідність умов процедури принципу пропорційності, за умови неоскарження самих цих умов у встановлений час, суперечить принципу правової визначеності та недопустимості зловживання процесуальними правами.
Щодо доводів апеляційної скарги про механізм округлення оцінок
110. В апеляційній скарзі позивач уточнює, що його доводи не стосуються правил округлення індивідуальних оцінок, передбачених Положенням № 185/зп-24 для оцінювання практичних завдань з обраної спеціальності, а стосуються ситуації, коли близькі результати, обидва з яких перебувають у межах коефіцієнта надійності бази тестових завдань, мають різні правові наслідки. Втім таке уточнення не усуває суті заперечення: апелянт просить суд визнати результат 34,46 бала рівнозначним за наслідками результату 34,69 бала або вищому від нього - що суперечить як законодавству, так і природі конкурсного відбору.
111. Правові наслідки кожного конкретного результату визначаються його місцем у рейтингу всіх учасників. Будь-яка конкурсна процедура - незалежно від масштабу різниці між учасниками - неминуче породжує ситуації «граничного» відставання. Це не є вадою системи, а є її закономірним наслідком. Задоволення позовних вимог за умови збереження аналогічних результатів в інших кандидатів означало б необхідність застосування тієї самої логіки до всіх інших учасників, чий результат відхиляється від прохідного бала в межах коефіцієнта надійності, - що унеможливило б проведення конкурсного відбору взагалі.
112. Велика Палата Верховного Суду резюмує, що допуск позивача до наступного етапу в обхід встановленого прохідного бала порушував би принцип рівності учасників іспиту та їх законні очікування на застосування єдиного підходу до оцінювання. Фактично позивач просить суд надати йому привілейоване становище на підставі незначності різниці в результатах. Втім конкурсна процедура виключає будь-яке індивідуальне коригування результатів, оскільки воно підриває об`єктивність добору загалом та суперечить меті кваліфікаційного іспиту.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
113. Велика Палата Верховного Суду вважає, що оскаржуване рішення ВККС є вмотивованим, ухвалене на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано, а також відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, визначеним статтею 2 КАС України, тому підстав для його скасування немає.
114. Суд першої інстанції надав належну оцінку обставинам справи, правильно застосував норми матеріального права, якими врегульовано процедуру кваліфікаційного іспиту, та дотримався норм процесуального права.
115. Згідно із частиною першою статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
116. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
117. Згідно із частиною першою статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
118. Оскільки наведені в апеляційній скарзі позивача доводи не спростовують викладених в рішенні суду першої інстанції висновків, апеляційну скаргу ОСОБА_1 потрібно залишити без задоволення.
Висновки щодо розподілу судових витрат
119.  Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
120. З огляду на те, що за результатами апеляційного перегляду апеляційну скаргу залишено без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, то підстав для нового розподілу судових витрат немає.
Керуючись статтями 266, 308, 311, 315, 316, 322, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 26 січня 2026 року у справі № 990/539/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач  О. А. Губська
Судді:	О. О. Банасько О. В. Білоконь О. Л. Булейко М. М. Гімон А. А. Ємець В. В. Король С. І. Кравченко О. В. Кривенда М. В. Мазур		Н. М. Мартинюк К. М. Пільков С. О. Погрібний Н. С. Стефанів Т. Г. Стрелець О. В. Ступак М. Ю. Тітов  І. В. Ткач В. Ю. Уркевич