Єдиний унікальний номер 725/3598/26 
Номер провадження 3/725/1196/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2026 року м.Чернівці  
Суддя Чернівецького районного суду м.Чернівців Федіна А.В., розглянувши справу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП громадянку України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , - 

ВСТАНОВИВ:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 30.06.2026 року о 08 год. 10 хв. в м.Чернівці по вул. Вокзальній, 38 ОСОБА_1 , перебуваючи з ознаками алкогольного сп`яніння, під час встановлення особи уникала спілкування, покидала місце події, облила поліцейського Гавронського Ю.П. водою, забруднила формений одяг та шарпала за одяг, чим вчинила дрібне хуліганство. 
Такі дії ОСОБА_1 згідно вказаного протоколу кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, яка передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. 
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилась, хоча неодноразово повідомлялась судом про час та місце розгляду. Крім того, інформація щодо вказаної справи міститься в загальному доступі в мережі Інтернет за наступною веб-адресою сторінки: http://ptr.cv.court.gov.ua/sud2408/ , де в розділі «Громадянам» вказані відомості щодо стадії розгляду та дати призначення судового засідання. 
Згідно ч. 2 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
Враховуючи дані щодо належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, участь у справі захисника, дана справа може бути розглянута за його відсутності. 
Статтею 280 КУпАП визначено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого ст. 173 КУпАП, у числі інших визначених законом обставин, зобов`язаний з`ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.
Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин і доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.
Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.
Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Так, постановою Чернівецького районного суду м.Чернівців від 23.06.2026 року вказану справу було направлено на доопрацювання, оскільки на підтвердження обставин, викладених у протоколі працівниками поліції до матеріалів справи долучено лише рапорт, який сам по собі без взаємозв`язку із іншими доказами не може вважатись беззаперечним доказом вини особи. 
Натомість за наслідками виконання постанови суду про повернення справи на доопрацювання орган, на який законом покладено обов`язок збирання доказів, будь-яких даних , на підставі яких можна було б встановити обставини викладені у протоколі, не долучив. 
Відповідно до Постанови ВСУ від 04.10.2012 у справі 5-7к12, особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, пов`язаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.
Під діями, що порушують громадський порядок чи спокій громадян слід вважати зневажливе ставлення винного, як правило безпричинне, до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності. Ознака ця однаково характеризує, як об`єктивну сторону дрібного хуліганства порушення громадського порядку, так і його суб`єктивну сторону хуліганські мотиви вчинення.
Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.
Суд, за наслідками дослідження письмових доказів у справі, дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за обставин, викладених у протоколі, оскільки належних, достовірних і допустимих доказів, яких було б достатньо для визнання його винним у вчиненні дрібного хуліганства в ході судового розгляду установлено не було. При цьому всі можливості для усунення сумнівів були вичерпані, а сукупність зібраних та проаналізованих у справі доказів не дозволяє їх спростувати у категоричній формі та зробити беззаперечний і однозначний висновок про вчинення ОСОБА_1 дрібного хуліганства у спосіб вказаний у протоколі про адміністративне правопорушення. 
У відповідності до ст. 7 КУпАП, ст. 62 Конституції України, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Особа вважається невинуватою у вчиненні правопорушення і не може бути притягнута до відповідальності, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях у справах «Тейксейра де Кастро проти Португалії» та «Шабельник проти України» неодноразово зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази, а порядок збирання доказів має відповідати передбаченим національним правом вимогам основним правам гарантованих Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно ч. 2 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, кого обвинуваченого у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. У справі «Barbera, Messegu and Jabardo v. Spain» від 06.12.1998р. (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинуватості вимагає серед іншого, щоби, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа вчинила правопорушення, яке ставиться йому в провину; обов`язок доведення лежить на обвинуваченні, і всі сумніви повинні тлумачитися на користь обвинуваченого.
Європейський суд з прав людини у справі «Кобець проти України» зазначав, що  відповідно до прецедентної практики при оцінці доказів суд керується критерієм «поза розумним сумнівом» та доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Оскільки вина особи має бути підтверджена сукупністю належних та допустимих доказів, які кожен окремо та у взаємозв`язку між собою поза розумним сумнівом підтверджують обставини викладенні у протоколі, натомість враховуючи наведені вище обставини, відповідні докази, які б давали можливість встановити наявність у діях ОСОБА_1 складу правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП за обставин вказаних у протоколі, в матеріалах справи відсутні, суд вважає, що провадження у справі слід закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу правопорушення. 
На підставі вище викладеного та керуючись ст.ст. 33,34,35, 283, 284, 285, 294, 173 КУпАП, - 

ПОСТАНОВИВ:
Провадження по справі про притягнення до адміністративної ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 
Постанова може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Чернівецький районний суд м.Чернівців протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Чернівецького районного
суду міста Чернівців      Федіна А. В.