ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 червня 2026 р. м. Чернівці Справа № 600/2305/26-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Боднарюка О.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Колективного підприємства "Чернівцішляхбуд" до Чернівецької міської ради, Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернівецькій області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ДП Український державний науково - дослідний інститут проектування міст "Дніпроміст" імені Ю.М. Білоконя", про визнання протиправним та скасування рішення,-

В С Т А Н О В И В:
Колективне підприємство "Чернівцішляхбуд" (далі – позивач), звернулось в суд з позовом до Чернівецької міської ради (далі – відповідач), Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернівецькій області (далі – відповідач), третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ДП Український державний науково - дослідний інститут проектування міст "Дніпроміст" імені Ю.М. Білоконя", в якому просить:
- визнати протиправним та нечинним рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішення міської ради V скликання від 23.10.2008 № 510" стосовно затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки розташованої у м. Чернівці, вул. Прутська, 22 (кадастровий номер 7310136600:26:001:0041);
- визнати протиправним та скасувати витяг № НВ-9950733502025 від 05.03.2025 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки розташованої у м. Чернівці, вул. Прутська, 22 (кадастровий номер 7310136600:26:001:0041) станом на 05.03.2025 р. з моменту його видачі.
АРГУМЕНТИ ПОЗИВАЧА. 
1. Позивач - КП «Чернівцішляхбуд» зазначає, що є власником нежитлових будівель та споруд загальною площею 609,1 кв. м за адресою: м. Чернівці, вул. Прутська, 22, які були придбані за договором купівлі-продажу від 13.06.2008 №1000. Між позивачем та Чернівецькою міською радою був укладений договір оренди земельної ділянки 
за адресою: м. Чернівці, вул. Прутська, 22 з цільовим призначенням для виробничих потреб. 
Звертає увагу суду на те, що після розірвання договору оренди земельної ділянки від 03.07.2002 №137 на виконання рішення Господарського суду Чернівецької області зазначена земельна ділянка площею 1,6136 га повернута Чернівецькій міській раді за актом приймання-передачі від 10.04.2013. У користуванні підприємства фактично залишилася лише земельна ділянка площею 0,0609 га під належними йому будівлями та спорудами. Відтак, в період з 10.04.2016 року до 16.03.2026 року позивач не користувався земельною ділянкою площею 1,6136 га. 
Позивач зазначає, що звернувся до Чернівецької міської ради із заявою про надання в оренду земельної ділянки площею 1,8763 га для обслуговування належного йому нерухомого майна та використання її для виробничих потреб. Рішенням міської ради від 24.04.2025 №2324 земельна ділянка була передана в оренду із видом цільового призначення «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» (код 03.07). 
Позивач стверджує, що такий вид цільового призначення не відповідав фактичному характеру діяльності підприємства, оскільки КП «Чернівцішляхбуд» є будівельним підприємством, не здійснює торговельної діяльності та не використовує свої будівлі для торгівлі. Саме через невідповідність цільового призначення - фактичному використанню нерухомого майна, підприємство відмовилося від підписання запропонованого договору оренди.
Позивач наголошує, що внаслідок встановлення цільового призначення земельної ділянки за кодом 03.07 її нормативна грошова оцінка була визначена у розмірі 82 823 225,57 грн, а річна орендна плата склала 2 484 696,78 грн. Після зміни цільового призначення рішенням міської ради від 12.02.2026 №2746 - на код 03.15 («для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови») нормативна грошова оцінка тієї ж земельної ділянки зменшилася до 25 043 874,47 грн, а річна орендна плата — до 751 316,22 грн.
На переконання позивача, така суттєва різниця — 57 779 351,10 грн у нормативній грошовій оцінці та 1 733 380,56 грн у річній орендній платі — свідчить про завищення вартості земельної ділянки внаслідок неправильно визначеного цільового призначення.
Позивач також зазначає, що на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 05.03.2025 №НВ-9950733502025 Чернівецька міська рада здійснила розрахунок безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою за період з 24.11.2023 по 10.03.2025 та визначила їх у сумі 2 884 814,10 грн. Ця сума була предметом позову міської ради та в подальшому стягнута рішенням Господарського суду Чернівецької області.
На думку позивача, у разі застосування нормативної грошової оцінки, яка відповідає зміненому цільовому призначенню земельної ділянки, розмір плати за аналогічний період мав би становити лише 965 389,60 грн. Отже, позовні вимоги міської ради були завищені на 1 919 424,50 грн, а з урахуванням стягнутого судового збору можливі майнові втрати підприємства складуть 1 962 697,50 грн.
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач також зазначив, що рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 «Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців...» є нормативно-правовим регуляторним актом, оскільки воно встановлює загальні правила визначення нормативної грошової оцінки земель на території міста, поширюється на невизначене коло осіб, розраховане на багаторазове застосування та безпосередньо впливає на розмір земельного податку і орендної плати.
Позивач наголошував на тому, що при прийнятті цього рішення міська рада не дотрималася вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», а саме не забезпечила:
включення проєкту до плану діяльності з підготовки регуляторних актів або внесення відповідних змін до такого плану; належного оприлюднення проєкту рішення; оприлюднення аналізу регуляторного впливу; забезпечення можливості подання зауважень та пропозицій суб`єктами господарювання; проведення відстеження результативності регуляторного акта;
оприлюднення відповідного звіту про відстеження результативності.
Позивач вважає, що внаслідок таких порушень він позбавлений можливості реалізувати права, гарантовані статтями 6 та 9 Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності», зокрема: брати участь у підготовці проєкту регуляторного акта; подавати зауваження та пропозиції до проєкту рішення; надавати докази щодо фактичного використання земельної ділянки не для торгівлі, а для виробничої діяльності;
ініціювати перегляд положень про нормативну грошову оцінку земель; впливати на формування характеристик земельної ділянки та її цільового призначення.
При цьому, позивач посилається на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 07.11.2025 у справі №600/2940/25-а та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 03.02.2026, якими було встановлено порушення Чернівецькою міською радою процедури прийняття рішення №118 та визнано його протиправним і нечинним у частині іншої земельної ділянки у подібних правовідносинах. 
На думку позивача, оскільки суди встановили порушення процедури прийняття самого регуляторного акта, а не лише його окремої частини, відповідні висновки поширюються і на правовідносини щодо земельної ділянки по вул. Прутській, 22.
Позивач також зазначає, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є самостійним правовстановлюючим документом, а лише відображає дані, внесені до Державного земельного кадастру на підставі рішення міської ради №118. Тому, на його думку, протиправність рішення міської ради автоматично зумовлює протиправність витягу №НВ-9950733502025 від 05.03.2025.
У зв`язку з наведеним, позивач вважає, що рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 у частині, що стосується земельної ділянки з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 по вул. Прутській, 22, є незаконним та підлягає визнанню протиправним і нечинним, а витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку цієї земельної ділянки — протиправним та таким, що підлягає скасуванню з моменту його видачі.
2. Відповідач (Чернівецька міська рада) подав до суду відзив на адміністративний суд, в обґрунтування якого заперечив щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Заперечуючи проти позову відповідач зазначав, що завданням адміністративного судочинства є захист порушених прав, свобод чи законних інтересів особи, а обраний спосіб захисту повинен бути спрямований на їх реальне відновлення. При цьому, відповідач посилався на правові висновки Конституційного Суду України щодо змісту поняття «охоронюваний законом інтерес», викладені у Рішенні від 01.12.2004 №18-рп/2004.
Крім того, відповідач звертав увагу суду на те, що земельна ділянка, стосовно якої сформовано спірний витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, належить до земель житлової та громадської забудови та перебуває у комунальній власності Чернівецької міської територіальної громади.
Відповідач зазначав, що рішенням Чернівецької міської ради від 12.02.2026 №2746 було змінено цільове призначення земельної ділянки з коду 03.07 «для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» на код 03.15 «для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови» та надано її в оренду колективному підприємству «Чернівцішляхбуд». У зв`язку з цим, на думку відповідача, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель від 05.03.2025 втратив актуальність на майбутнє, внаслідок зміни цільового призначення земельної ділянки.
Окремо відповідач зазначав про пропуск позивачем строку звернення до суду. За твердженням відповідача, про існування оскаржуваних витягів позивачу було відомо ще у березні 2025 року, тоді як із даним позовом він звернувся поза межами шестимісячного строку, встановленого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України. 
Відповідач вказував, що наведені позивачем причини пропуску строку не можуть вважатися поважними, оскільки не підтверджують наявності об`єктивних та непереборних перешкод для своєчасного звернення до суду. У зв`язку з цим відповідач просив застосувати наслідки, передбачені статтями 123 та 240 Кодексу адміністративного судочинства України, та залишити позов без розгляду.
Посилаючись на практику Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду, відповідач наголошував, що встановлення процесуальних строків спрямоване на забезпечення принципу юридичної визначеності та стабільності публічно-правових відносин.
Крім того, відповідач зазначав, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є самостійним правовстановлюючим актом, а лише відображає відомості, які містяться у Державному земельному кадастрі та ґрунтуються на рішенні органу місцевого самоврядування про затвердження відповідної технічної документації.
На думку відповідача, чинність такого витягу безпосередньо залежить від чинності рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Відповідач посилався на положення Закону України «Про оцінку земель», Закону України «Про Державний земельний кадастр» та Положення про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, зазначаючи, що Держгеокадастр при формуванні витягів лише відтворює інформацію, яка вже міститься у державному кадастрі, та не створює нових правових наслідків.
Також відповідач наголошував, що рішення Чернівецької міської ради про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста, не встановлювало базової вартості одного квадратного метра землі та містило лише розрахункові показники і коефіцієнти, які використовуються для визначення земельних платежів. З огляду на це, відповідач вважає таке рішення актом одноразового застосування, який вичерпав свою дію фактом виконання.
На підтвердження своєї позиції відповідач посилався на роз`яснення Державної регуляторної служби України від 07.03.2018 та практику Верховного Суду, відповідно до яких рішення про затвердження нормативної грошової оцінки земель населеного пункту за певних умов не належать до регуляторних актів у розумінні Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Крім того, відповідач зазначав, що проєкт рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 був попередньо оприлюднений на офіційному вебсайті міської ради, а саме рішення опубліковане у день його прийняття. На думку відповідача, під час прийняття вказаного рішення міська рада діяла з урахуванням актуальної на той час судової практики Верховного Суду та офіційних роз`яснень Державної регуляторної служби України щодо правової природи таких рішень.
Відповідач також звертав увагу на те, що подальша зміна судової практики щодо застосування законодавства у сфері державної регуляторної політики не може автоматично свідчити про протиправність дій органу місцевого самоврядування, оскільки це може негативно впливати на реалізацію принципу правової визначеності та передбачуваності правозастосування.
3. Відповідач (Головне управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернівецькій області), подав до суду відзив на адміністративний позов, в обґрунтування якого заперечив щодо задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.
Зокрема, посилаючись на вимоги Закону України «Про оцінку земель» вказує, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, з поміж іншого, для визначення розміру земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності. Проведення такої оцінки здійснюється на підставі рішення органу місцевого самоврядування, а дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються у формі витягу з технічної документації.
Звертав увагу суду на те, що витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки не є самостійним правовим актом чи рішенням суб`єкта владних повноважень, не створює нових правових наслідків та не містить нової інформації, а лише відображає відомості, які вже містяться у Державному земельному кадастрі та сформовані на підставі чинної технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
На думку відповідача, оформлення та видача витягу здійснюється автоматично із застосуванням програмного забезпечення Державного земельного кадастру відповідно до вимог Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03.11.2021 №1147. 
При цьому посадові особи Держгеокадастру не наділені дискреційними повноваженнями щодо зміни відомостей, які відображаються у витязі, а лише забезпечують надання інформації, що міститься у кадастрі.
Відповідач також послався на правові висновки Верховного Суду, викладені, зокрема, у постанові від 14.06.2023 у справі №160/14039/22, відповідно до яких видача витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки є єдиним законодавчо визначеним способом оформлення та надання таких відомостей і не передбачає можливості прийняття суб`єктом владних повноважень альтернативного рішення.
Крім того, відповідач вважає, що на момент формування спірного витягу рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців було чинним та підлягало застосуванню. Відтак, останній був зобов`язаний використовувати відомості, внесені до Державного земельного кадастру на підставі зазначеного рішення.
Також звертав увагу суду на те, що земельна ділянка з кадастровим номером 7310136900:26:001:0041 змінила своє цільове призначення з 03.07 «Для будівництва та обслуговування будівель торгівлі» на 03.15 «Для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови» на підставі рішення Чернівецької міської ради від 07.11.2025 №2598. У зв`язку з цим, витяги з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, сформовані станом на 05.11.2024, 05.03.2025 та 10.12.2025, втратили свою актуальність після зміни цільового призначення земельної ділянки, а актуальні відомості про нормативну грошову оцінку відображені у витязі станом на 12.03.2026.
Окремо відповідач вказав на пропуск позивачем установленого законом строку звернення до адміністративного суду. На його думку, про існування спірного витягу та обставини, які стали підставою для звернення до суду, позивачу було відомо ще у березні 2025 року, тоді як позов подано після спливу шестимісячного строку, передбаченого статтею 122 Кодексу адміністративного судочинства України. Вказане, на переконання відповідача, є самостійною підставою для залишення позову без розгляду.
З огляду на наведене, представник Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області вважає, що під час формування та видачі спірного витягу, вимоги чинного законодавства були дотримані, підстав для визнання дій відповідача протиправними чи скасування витягу не існує, а тому просив у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
4. Третя особа письмових пояснень до суду не подала. 
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ. 
1. Ухвалою суду відкрито провадження в справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. 
2. Ухвалою суду залучено до участі у справі № 600/2305/26-а третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ДП Український державний науково - дослідний інститут проектування міст "Дніпроміст" імені Ю.М. Білоконя". 
3. Усною ухвалою суду закрито підготовче провадження в справі, призначено розгляд справи по суті, що відображено в протоколі судового засідання. 
4. Ухвалою суду витребувано додаткові письмові докази в справі. 
ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.
1. Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив їх задовольнити з підстав наведених в адміністративному позові. В судовому засіданні подав заяву, в якій просив суд розглянути справу в порядку письмового провадження.
2. Представник відповідача (Чернівецької міської ради) в судовому засіданні подав до суду заяву, в якій просив суд розглянути справу в порядку письмового провадження, проти задоволення позову заперечував з підстав наведених у відзиві.
3. Представник відповідача (Головного управління Державної служби з питань геодезії картографії та кадастру у Чернівецькій області) в судове засідання не з`явився, до суду подано заяву про розгляд справи без його участі.
4. Представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином повідомлений про час, місце та дату проведення судового засідання. 
5. Враховуючи приписи статті 194, 205 КАС України, та подання учасниками справи заяв про розгляд справи у порядку письмового провадження, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними матеріалами в порядку письмового провадження.
ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ ТА ВІДПОВІДНІ ПРАВОВІДНОСИНИ.
1. Відповідно до договору купівлі-продажу від 13.06.2008 №1000, посвідченого приватним нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу Лірниченко Н.М. та зареєстрованого 13.06.2008 за №2467, Департамент економіки Чернівецької міської ради передав у власність Колективному підприємству «Чернівцішляхбуд» нежитлові будівлі та споруди загальною площею 609,10 кв. м, що розташовані за адресою: м. Чернівці, вул. Прутська, буд. 22.
2. Між Чернівецькою міською радою та КП «Чернівцішляхбуд» укладено договір оренди земельної ділянки від 03.07.2002 №137 площею 1,6745 га, розташованої за адресою: м. Чернівці, вул. Прутська, 22, з цільовим призначенням для виробничих потреб. Строк дії договору неодноразово продовжувався додатковими угодами, зокрема до 11.11.2012.
3. 10.04.2013, на виконання рішення Господарського суду Чернівецької області від 14.11.2011 у справі №8/5027/866/2011, у зв`язку з розірванням договору оренди, КП «Чернівцішляхбуд» за актом приймання-передачі повернуло Чернівецькій міській раді земельну ділянку площею 1,6136 га, за винятком земельної ділянки площею 0,0609 га, на якій розташовані належні позивачеві будівлі та споруди.
4. З 10.04.2013 по 16.03.2026 КП «Чернівцішляхбуд» (як стверджує позивач), фактично користувалося лише земельною ділянкою площею 0,0609 га, за яку сплачувало земельний податок. Зокрема, за 2023 рік сплачено 9 708,09 грн, за 2024 рік — 10 201,10 грн, усього 19 909,19 грн.
5. 26.02.2025 КП «Чернівцішляхбуд» звернулося до Департаменту урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради із заявою про надання в оренду земельної ділянки площею 1,8763 га з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 для розміщення виробничих об`єктів.
6. Рішенням Чернівецької міської ради від 24.04.2025 №2324 позивачеві надано в оренду зазначену земельну ділянку строком на 5 років із цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код 03.07). На підставі цього рішення підготовлено проєкт договору оренди від 20.05.2025 №13594, згідно з яким нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 82 823 225,57 грн, а річна орендна плата — 2 484 696,78 грн.
7. Відповідно до витягу із Державного земельного кадастру від 28.11.2023 р. №НВ-2600683962023 земельна ділянка з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041, розташована за адресою: Чернівецька область, м.Чернівці, вул.Прутська,22, має площу 1,8763 га, вид цільового призначення: для будівництва та обслуговування будівель торгівлі ( код 03.07).
8. Як свідчать обставини справи, КП «Чернівцішляхбуд» відмовилося підписувати запропонований договір, зазначаючи, що підприємство не здійснює торговельної діяльності, а використовує будівлі для виробничих потреб, у зв`язку з чим вважає необхідним змінити цільове призначення земельної ділянки.
9. 13.03.2025 Департамент урбаністики та архітектури Чернівецької міської ради направив позивачеві вимогу про сплату 2 884 814,10 грн, як безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою за період з 24.11.2023 по 10.03.2025.
10. Розрахунок зроблено на підставі витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 05.03.2025 р. №НВ- 9950733502025.
11. Згідно витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 05.03.2025 р. №НВ-9950733502025, нормативно грошова оцінка земельної ділянки розташованої у м. Чернівці по вул. Прутська, 22 з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 становить 82 823 225,57 грн.
12. Рішенням Господарського суду Чернівецької області від 18.09.2025 у справі №926/1965/25, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 01.12.2025, позов Чернівецької міської ради задоволено та стягнуто з КП «Чернівцішляхбуд» 2 884 814,10 грн.
13. Рішенням Чернівецької міської ради від 26.02.2021 № 118 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішення міської ради V скликання від 23.10.2008 № 510" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівці, розроблену державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» імені Ю.М. Білоконя». Нормативну грошову оцінку земель міста Чернівці, затверджену пунктом 1 цього рішення, введено в дію з 01.01.2022.
14. КП «Чернівцішляхбуд» повторно звернулось до департаменту урбаністики архітектури Чернівецької міської ради із заявою (зареєстрована 09.12.2025 р. за №24/01-08/1-4721 (ДНАП) - змінити цільове призначення користування земельною ділянкою по вул. м. Чернівці по вул. Прутська, 22 з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041.
15. 12.02.2026 року Чернівецька міська рада рішенням 74 сесії VIII скликання за №2746 затвердила проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки, цільове призначення якої змінюється та надала КП «Чернівцішляхбуд» земельну ділянку за адресою м. Чернівці, вул.Прутська,22 площею 1,8763 га, з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 в оренду терміном на 5 років для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови (код 03.15) за рахунок земельної ділянки комунальної власності для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код 03.07) ( Додаток №24 - копія рішення №2746).
16. 16.03.2026 року між Чернівецькою міською радою та КП «Чернівцішляхбуд» укладено договір оренди землі №14234 на підставі якого орендодавець передав орендарю в строкове платне користування для будівництва та обслуговування будівель громадської забудови земельну ділянку, яка розташована за адресою м. Чернівці, вул. Прутська, 22 площею 1,8763 га, кадастровий номер 7310136600:26:001:0041, строком на 5 років.
В пункті 2.3. вказаного договору оренди землі зазначено, що відповідно до витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок від 26.11.2025 р. №НВ-9956778352026, нормативна грошова оцінка земельної ділянки кадастровий номер 7310136600:26:001:0041 становить 25 043 874,47 грн., ставка орендної плати 3%, розмір річної орендної плати за землю становить 751316,22 грн.
17. Чернівецька міська рада звернулася до Господарського суду Чернівецької області з позовом до Колективного підприємства «Чернівцішляхбуд», про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати за землю за період з 24.11.2023 р. до 10.03.2025 р. в сумі 2 884 814,10 грн.
Розрахунок позову зроблений на підставі витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки від 05.03.2025 р. №НВ- 9950733502025 (82 823 225,57 грн.).
18. Рішенням Господарського суду Чернівецької області від 18.09.2025 р. у справі №926/1965/25 задоволено позовні вимоги Чернівецької міської ради до КП «Чернівцішляхбуд», а саме стягнуто 2 884 814,10 грн. в якості безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 площею 1,8763 га з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041, з цільовим призначенням її користування для будівництва та обслуговування будівель торгівлі ( код 03.07), на підставі положень статей 1212-1213 Цивільного кодексу України.
19. Західний апеляційний господарський суд постановою від 01.12.2025 р. у справі №926/1965/25 залишив вказане вище рішення без змін.
20. Матеріали справи також містять технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівці, виготовлену державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» імені Ю.М. Білоконя», яка надана відповідачем на виконання вимог ухвали суду. 
21. Крім того, на виконання вимог ухвали суду відділом забезпечення документообігу та ведення архіву надано до суду лист Департаменту надання адміністративний послуг Чернівецької міської ради № Т-203/16/02-13/156 від 08.10.2025 року, зі змісту якого встановлено, що за відомостями реєстру Чернівецької міської територіальної громади кількість зареєстрованих осіб: станом на 01.01.2020 року становить - 175353; станом на 01.01.2021 року становить - 181716.
ДО ВКАЗАНИХ ПРАВОВІДНОСИН СУД ЗАСТОСОВУЄ НАСТУПНІ ПОЛОЖЕННЯ ЗАКОНОДАВСТВА ТА РОБИТЬ ВИСНОВКИ ПО СУТІ СПОРУ. 
1. Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного. 
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
2.Згідно приписів статті 201 Земельного кодексу України грошова оцінка земельних ділянок визначається на рентній основі. Залежно від призначення та порядку проведення грошова оцінка земельних ділянок може бути нормативною і експертною. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель тощо. Експертна грошова оцінка використовується при здійсненні цивільно-правових угод щодо земельних ділянок. Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України.
3. Частинами 1 та 2 статті 15 Закону України «Про оцінку земель» № 1378-IV від 11.12.2003 (далі - Закон № 1378-IV) передбачено, що підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок може проводитися також на підставі договору, який укладається заінтересованими особами в порядку, встановленому законом.
Відповідно до статті 18 Закон № 1378-IV нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до державних стандартів, норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться: розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років; розташованих за межами населених пунктів земельних ділянок сільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 5-7 років, а несільськогосподарського призначення - не рідше ніж один раз на 7-10 років.
Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться юридичними особами, які є розробниками документації із землеустрою відповідно до Закону України «Про землеустрій».
Згідно з частиною 1 статті 20 Закону № 1378-IV за результатами бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація.
4. Відповідно до статті 26 Закону України «Про землеустрій» від 22.05.2003 № 858-ІV (далі - Закон № 858-ІV) замовниками документації із землеустрою можуть бути органи державної влади, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, землевласники і землекористувачі.
Розробниками документації із землеустрою є:
- юридичні особи, що володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та у складі яких працює за основним місцем роботи не менше двох сертифікованих інженерів-землевпорядників, які є відповідальними за якість робіт із землеустрою;
- фізичні особи - підприємці, які володіють необхідним технічним і технологічним забезпеченням та є сертифікованими інженерами-землевпорядниками, відповідальними за якість робіт із землеустрою.
Взаємовідносини замовників і розробників документації із землеустрою регулюються законодавством України і договором.
Подання документації із землеустрою до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, для внесення відомостей до Державного земельного кадастру від імені замовника документації здійснюється її розробником, якщо інше не встановлено договором.
Приписами статті 28 Закону № 858-ІV встановлено, що розробники документації із землеустрою мають право: а) виконувати роботи із складання документації із землеустрою; б) погоджувати із замовником наукові, технічні, економічні та інші вимоги до документації із землеустрою, строк виконання робіт, їх вартість та порядок оплати; в) вимагати індексації вартості виконаних робіт із землеустрою в порядку, встановленому законом; г) авторства на створену ними документацію із землеустрою; ґ) здійснювати авторський нагляд за реалізацією заходів, передбачених документацією із землеустрою; д) вимагати зупинення робіт, що виконуються з порушенням документації із землеустрою і призводять до нецільового використання земель та їх псування; е) вносити пропозиції щодо оновлення застарілої або розробки нової документації із землеустрою.
Розробники документації із землеустрою зобов`язані, зокрема, а) дотримуватися законодавства України, що регулює земельні відносини, а також державних стандартів, норм і правил при здійсненні землеустрою; б) інформувати зацікавлених осіб про здійснення землеустрою; в) виконувати всі умови договору; г) виконувати роботи із складання документації із землеустрою у строк, передбачений договором.
5. Статтею 23 Закону України «Про оцінку земель» № 1378-IV визначено, що технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Протягом місяця з дня надходження технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки відповідна сільська, селищна, міська рада розглядає та приймає рішення про затвердження або відмову в затвердженні такої технічної документації.
Підставою для відмови у затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок може бути лише її невідповідність вимогам законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів або розташування земель чи земельних ділянок на території іншої сільської ради. Рішення про відмову в затвердженні технічної документації з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель, нормативної грошової оцінки земельних ділянок має містити посилання на конкретні норми законів та прийнятих відповідно до закону нормативно-правових актів, яким суперечить відповідна технічна документація.
Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Рішення рад, зазначених у цій статті, щодо технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок набирають чинності у строки, встановлені відповідно до пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України.
Приписами пункту 271.2 статті 271 Податкового кодексу України обумовлено, що рішення рад щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосування нормативної грошової оцінки земель або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом.
Наведені норми безумовно вказують на те, що спірне рішення є локальним нормативним актом, а тому суд відхиляє доводи відповідача в частині того, що оскаржуване рішення міської ради є актом індивідуальної дії.
6. Згідно матеріалів справи, вказаним рішенням Чернівецької міської ради від 26.02.2021 № 118 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішення міської ради V скликання від 23.10.2008 № 510" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівці, розроблену державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» імені Ю.М. Білоконя». Нормативну грошову оцінку земель міста Чернівці, затверджену пунктом 1 цього рішення, введено в дію з 01.01.2022 року.
Згідно витягу № НВ -9950733502025 із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки кадастровий номер: 7310136600:26:001:0041 нормативно грошова оцінка земельної ділянки станом на 05.03.2025 року становить 82823225,57 грн.
Спірним у цій справі є питання віднесення рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 № 118 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішення міської ради V скликання від 23.10.2008 № 510" до нормативно-правових регуляторних актів та, відповідно, необхідності дотримання відповідачем вимог щодо порядку розробки, оприлюднення та прийняття цього акта, визначених Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» від 11.09.2003 № 1160-IV.
Відповідно до статті 144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.
Пунктами 34-35 частини першої статті 26 Закону України від 21.05.1997 № 280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон № 280/97-ВР) визначено перелік питань, які відносяться до виключної компетенції сільських, селищних та міських рад, до яких, серед іншого, належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин та затвердження ставок земельного податку відповідно до Податкового кодексу України.
Частинами першою, другою та десятою статті 59 Закону № 280/97-ВР передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом.
Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку.
Відповідно до частини дванадцятої цієї ж статті визначено, що акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування, які відповідно до закону є регуляторними актами, розробляються, розглядаються, приймаються та оприлюднюються у порядку, встановленому Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Згідно із статтею 1 Закону № 1160-IV регуляторний акт - це:
прийнятий уповноваженим регуляторним органом нормативно-правовий акт, який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання;
прийнятий уповноваженим регуляторним органом інший офіційний письмовий документ, який встановлює, змінює чи скасовує норми права, застосовується неодноразово та щодо невизначеного кола осіб і який або окремі положення якого спрямовані на правове регулювання господарських відносин, а також адміністративних відносин між регуляторними органами або іншими органами державної влади та суб`єктами господарювання, незалежно від того, чи вважається цей документ відповідно до закону, що регулює відносини у певній сфері, нормативно-правовим актом;
регуляторний орган - Верховна Рада України, Президент України, Кабінет Міністрів України, Національний банк України, Національна рада України з питань телебачення і радіомовлення, інший державний орган, центральний орган виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, місцевий орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, а також посадова особа будь-якого із зазначених органів, якщо відповідно до законодавства ця особа має повноваження одноособово приймати регуляторні акти. До регуляторних органів також належать територіальні органи центральних органів виконавчої влади, державні спеціалізовані установи та організації, некомерційні самоврядні організації, які здійснюють керівництво та управління окремими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування, якщо ці органи, установи та організації відповідно до своїх повноважень приймають регуляторні акти;
регуляторна діяльність - діяльність, спрямована на підготовку, прийняття, відстеження результативності та перегляд регуляторних актів, яка здійснюється регуляторними органами, фізичними та юридичними особами, їх об`єднаннями, територіальними громадами в межах, у порядку та у спосіб, що встановлені Конституцією України, цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.
Згідно зі статтею 4 КАС України нормативно-правовий акт - акт управління (рішення) суб`єкта владних повноважень, який встановлює, змінює, припиняє (скасовує) загальні правила регулювання однотипних відносин, і який розрахований на довгострокове та неодноразове застосування; індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк.
Правові висновки щодо застосування статті 4 КАС України та статті 1 Закон України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності» в аспекті визначення ознак нормативно-правового регуляторного акта викладені у постановах Верховного Суду від 21.12.2019 у справі № 826/14366/15, від 09.04.2020 у справі № 807/150/16, від 09.12.2020 у справі № 813/746/18, від 24.06.2021 у справі № 560/3160/20, від 01.02.2022 у справі № 160/1936/21, від 20.05.2022 у справі № 160/9717/21, від 11.09.2023 у справі № 320/258/19, від 04.04.2024 у справі № 320/2796/23 та від 14.11.2024 у справі № 420/11571/21.
Згідно із правовим висновком, сформованим та застосованим у зазначених справах, нормативно-правові акти - це акти, які встановлюють, змінюють (скасовують), припиняють загальні правила регулювання однотипних відносин; розраховані на широке коло осіб та на довгострокове неодноразове застосування; зазвичай невизначеність дії у часі; встановлюють загальні правила поведінки; регулювання однотипних відносин; ті, що визначають права і обов`язки громадян, мають бути доведені до відома населення; не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Статтею 1 Господарського кодексу України (в редакції чинній на час спірних правовідносин (і надалі по тексту) визначено господарські відносини як відносини виникають у процесі організації та здійснення господарської діяльності між суб`єктами господарювання, а також між суб`єктами господарювання та іншими учасниками відносин у сфері господарювання.
Водночас, під господарською діяльністю відповідно до частини першої статті 3 ГК України розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність.
Відповідно до статей 42 та 52 ГК України визначено наступні види господарської діяльності: підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку; некомерційне господарювання - це самостійна систематична господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання, спрямована на досягнення економічних, соціальних та інших результатів без мети одержання прибутку.
7. Зі змісту наведених норм права вбачається, що державна регуляторна політика охоплює всі сфери та галузі, у яких можливе здійснення господарської та підприємницької діяльності, не забороненої законами України, та засоби державного регулювання такої діяльності, у яких держава будь-яким чином встановлює правила поведінки для суб`єктів господарювання.
Основними засобами регулюючого впливу держави є, зокрема:
правила та процедури щодо входження на ринок і виходу з нього суб`єктів господарювання, їх створення та ліквідації;
ліцензування певних видів господарської діяльності;
дозвільна система на провадження певного виду господарської діяльності; правила та процедури, що регламентують певні види господарської діяльності, які не підпадають під дозвільну систему на провадження певного виду господарської діяльності;
правила щодо обсягу та процедур подачі обов`язкової звітності; тарифне і нетарифне регулювання;
організація державного контролю за господарською діяльністю; отримання погоджень від органів державної влади або третіх осіб.
8. Таким чином, регулюючий вплив держави на діяльність суб`єктів господарювання поширюється на всі правовідносини між суб`єктами господарювання, які мають місце в законодавчо регульованій сфері, а також охоплює собою адміністративні відносини між ними та органами влади під час реалізації прав та обов`язків, передбачених актами законодавства, нормативними та нормативно-правовими актами.
Вказаний висновок узгоджується з правовою позицією, що міститься, зокрема у постановах Верховного Суду від 27.03.2019 у справі № 826/15456/17, від 13.12.2019 у справі № 461/1824/15-а, від 31.05.2021 у справі № 826/16053/16 та від 05.07.2023 у справі № 160/3064/22.
Також Верховний Суд у постанові від 05.07.2023 у справі № 160/3064/22 дійшов висновку, що лише за умови відповідності акта відповідного регуляторного органу системі визначених вимог, він вважається регуляторним та до нього мають бути застосовані положення наведеного Закону.
3окрема, регуляторним актом може визнаватись як нормативно-правовий акт, так й інший офіційний письмовий документ суб`єкта владних повноважень, який відповідає сукупності певних ознак, зокрема таких як: 1) прийняття уповноваженим на це регуляторним органом; 2) встановлення, зміна чи скасування норм права (застосування неодноразово та щодо невизначеного кола осіб). Особливу увагу при визначенні акта регуляторним слід звертати на відносини, що є предметом регулювання цього акта, та його вплив на ці відносини.
9. Отже, лише за сукупної наявності всіх зазначених характеристик, відповідний акт є регуляторним та при його прийнятті уповноважений регуляторний орган повинен дотримуватись процедури, що встановлена Законом України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Питання стосовно правової природи рішення органу місцевого самоврядування, яким затверджується технічна документація з нормативної грошової оцінки землі, неодноразово вирішувалися Верховним Судом.
У постанові від 16.10.2018 у справі № 522/7868/13 Верховний Суд дійшов висновку, що рішення про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки мають ознаки нормативно-правового акта, оскільки прийняті уповноваженим органом суб`єкта владних повноважень, змінюють норми права, скасовують інший правовий акт, поширюються на невизначене коло осіб (платників орендної плати за землю, коло яких не є конкретно визначеним) та спрямовані на правове регулювання адміністративних відносин між регуляторним органом та іншими суб`єктами господарювання.
Аналогічні висновки неодноразово були наведені у постановах Верховного Суду від 25.09.2018 у справі № 428/7176/14-а, від 27.11.2018 у справі № 826/2507/18, від 06.03.2019 у справі № 803/417/18, від 17.12.2019 у справі № 1940/1662/18, від 10.04.2020 у справі № 615/1182/15-a, від 29.04.2020 у справі № 161/6580/16-а, від 10.06.2021 у справі № 823/902/17, від 15.06.2021 у справі № 200/12944/19-а, від 16.12.2021 у справі № 826/8114/17, від 01.02.2022 у справі № 160/1936/21, від 01.06.2022 у справі № 280/5928/19, від 02.02.2023 у справі № 807/125/18, від 04.02.2023 у справі № 695/2607/17, від 10.11.2023 у справі № 140/304/23, від 04.07.2024 у справі № 520/16250/23 та від 14.11.2024 у справі № 420/11571/21.
Також Верховний Суд у постанові від 10.06.2021 у справі №823/902/17 дійшов висновку про те, що відсутність безпосередньо в оскаржуваному рішенні органу місцевого самоврядування норми щодо встановлення зокрема базової вартості м2, не може бути підставою для невизнання такого акта регуляторним, оскільки відповідне положення міститься у технічній документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, та в розумінні наведеного вище припису статті 3 Закону № 1160-IV є достатнім для визнання такого акта регуляторним.
В призмі наведених вище аргументів та висновків Верховного суду в подібних правовідносинах – суд відхиляє доводи відповідача в частині того, що оскаржуване рішення міської ради не є регуляторним актом.
10. Як зазначалось вище, 26.02.2021 Чернівецька міська рада прийняла рішення від №118 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішення міської ради V скликання від 23.10.2008 № 510".
Цим рішенням вирішено: затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівці, розроблену державним підприємством «Український державний науково-дослідний інститут проектування міст «Дніпромісто» імені Ю.М. Білоконя; нормативну грошову оцінку земель міста Чернівці, затверджену пунктом 1 цього рішення, ввести в дію з 01.01.2022.
11. Враховуючи викладені вище приписи законодавства та встановлені у цій справі обставини, суд дійшов висновку, що спірне рішення Чернівецької міської ради №118 від 26.02.2021 є нормативно-правовим регуляторним актом та, відповідно, на процедуру його розробки, оприлюднення та прийняття поширюються вимоги Закону №1160-IV.
Згідно із частиною першою статті 3 Закону № 1160-IV дія цього Закону поширюється на відносини у сфері здійснення державної регуляторної політики та регуляторної діяльності.
Статтею 6 Закону №1160-IV визначено, що громадяни, суб`єкти господарювання, їх об`єднання та наукові установи, а також консультативно-дорадчі органи, що створені при органах державної влади та органах місцевого самоврядування і представляють інтереси громадян та суб`єктів господарювання, мають право: подавати до регуляторних органів пропозиції про необхідність підготовки проектів регуляторних актів, а також про необхідність їх перегляду; у випадках, передбачених законодавством, брати участь у розробці проектів регуляторних актів; подавати зауваження та пропозиції щодо оприлюднених проектів регуляторних актів, брати участь у відкритих обговореннях питань, пов`язаних з регуляторною діяльністю; бути залученими регуляторними органами до підготовки аналізів регуляторного впливу, експертних висновків щодо регуляторного впливу та виконання заходів з відстеження результативності регуляторних актів; самостійно готувати аналіз регуляторного впливу проектів регуляторних актів, розроблених регуляторними органами, відстежувати результативність регуляторних актів, подавати за наслідками цієї діяльності зауваження та пропозиції регуляторним органам або органам, які відповідно до цього Закону на підставі аналізу звітів про відстеження результативності регуляторних актів приймають рішення про необхідність їх перегляду; одержувати від регуляторних органів у відповідь на звернення, подані у встановленому законом порядку, інформацію щодо їх регуляторної діяльності.
Частинами першою - третьою статті 9 Закону № 1160-IV передбачено, що кожен проект регуляторного акта оприлюднюється з метою одержання зауважень і пропозицій від фізичних та юридичних осіб, їх об`єднань.
Про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій розробник цього проекту повідомляє у спосіб, передбачений статтею 13 цього Закону.
У випадках, встановлених цим Законом, може здійснюватися повторне оприлюднення проекту регуляторного акта.
Згідно із частиною другою статті 13 Закону № 1160-IV повідомлення про оприлюднення проекту регуляторного акта з метою одержання зауважень і пропозицій, проект регуляторного акта та відповідний аналіз регуляторного впливу оприлюднюються шляхом опублікування в друкованих засобах масової інформації розробника цього проекту, а у разі їх відсутності - у друкованих засобах масової інформації, визначених розробником цього проекту, та/або шляхом розміщення на офіційній сторінці розробника проекту регуляторного акта в мережі Інтернет.
Статтею 36 Закону № 1160-IV передбачено, що регуляторний акт не може бути прийнятий або схвалений уповноваженим на це органом чи посадовою особою місцевого самоврядування, якщо наявна хоча б одна з таких обставин: відсутній аналіз регуляторного впливу; проект регуляторного акта не був оприлюднений. У разі виявлення будь-якої з цих обставин орган чи посадова особа місцевого самоврядування має право вжити передбачених законодавством заходів для припинення виявлених порушень, у тому числі відповідно до закону скасувати або зупинити дію регуляторного акта, прийнятого з порушеннями.
12. Зі встановлених у цій справі обставин вбачається, що міською радою не надано доказів щодо дотримання процедури прийняття регуляторного акту, зокрема: щодо оприлюднення плану діяльності з підготовки проектів регуляторних актів або змін до нього; щодо оприлюднення проекту рішення про затвердження технічної документації про нормативну грошову оцінку земель; щодо оприлюднення відповідного аналізу регуляторного впливу такого проекту рішення та звіту про відстеження результативності регуляторного акту.
Чернівецькою міською радою не спростовані наведені обставини щодо порушення процедури прийняття оскаржуваного рішення як регуляторного акту.
13. При цьому, суд відхиляє доводи Чернівецької міської ради в частині того, що оскаржуване рішення не є регуляторним актом через відсутність у ньому відомостей про встановлення базової вартості 1 кв.м. землі, оскільки відсутність безпосередньо в оскаржуваному рішенні органу місцевого самоврядування норми щодо встановлення базової вартості 1 кв.м. не може бути підставою для невизнання такого акта регуляторним, оскільки відповідне положення міститься у технічній документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки, та в розумінні наведеного вище припису статті 3 Закону № 1160-IV є достатнім для визнання такого акта регуляторним (вказаний висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду у постанові від 10 червня 2021 року у справі №823/902/17 та у постанові від 10.03.2025 у справі № 320/10183/22).
14.Також суд відхиляє доводи Чернівецької міської ради щодо посилання на лист Державної регуляторної служби від 03.09.2025 №Т-3773/0-24/01/1851, оскільки він не є джерелом права та має рекомендаційний характер, що також узгоджується із правовою позицією Верховного Суду у постанові від 10.03.2025 у справі № 320/10183/22.
15. Разом з тим, суд вважає обґрунтованими доводи представника позивача щодо неправильності розрахунку базової вартості одного квадратного метра землі у місті Чернівцях, затвердженої оскаржуваним рішенням від 26.02.2021 № 118, з огляду на наступне.
Так, згідно технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівці, яка затверджена оскаржуваним рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 за №118 визначено, що відповідно до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів коефіцієнт Км1, який враховує адміністративний статус міста і його роль у системах виробництва і розселення дорівнює 2,0 (як для міста обласного підпорядкування – багатогалузеві промислові, а також адміністративні і культурні центри), переважно центри областей, з чисельністю населення від 250,0 до 499,9 тис. осіб. Також вказано, що чисельність м. Чернівці на 01.01.2020 становить 267,060 тис. осіб. (лист ГУ статистики у Чернівецькій області від 15.05.2020).
Суд звертає увагу те, що згідно листа Департаменту надання адміністративних послуг Чернівецької міської ради від 08.10.2025 №Т-203/16/02-13/156 встановлено, що за відомостями реєстру Чернівецької міської територіальної громади кількість зареєстрованих значилось: станом на 01.01.2020 – 175323 особи, а станом на 01.01.2021 – 181716 осіб.
Враховуючи те, що на момент розроблення та затвердження спірним рішенням технічної документації з нормативної грошової оцінки земель, а саме станом на 01.01.2020 в м. Чернівці зареєстрованими значилося 175323 особи, а не як вказано розробником 267,060 тис. осіб, то згідно додатку № 2 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який затверджений наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 №489, зареєстрований Міністерством юстиції України від 19.12.2016 №1647/29777, для міста обласного підпорядкування з кількістю населення від 100 тис. до 249,9 тис. осіб -застосуванню підлягав коефіцієнт Км1, який враховує адміністративний статус міста і його роль у системах виробництва і розселення "1,6", а не "2".
Таким, чином суд приходить до висновку, що застосування третьою особою невірних ("2", а не "1,6") коефіцієнтів Км1, який враховує адміністративний статус міста і його роль у системах виробництва і розселення з Додатку 2 Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів призвело до завищення базової вартості 1 кв.м. землі у м. Чернівцях, яка вказана у технічній документації з нормативної грошової оцінки м. Чернівці та в подальшому затверджена оскаржуваним рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 за №118.
16.Стосовно доводів відповідача про не порушення оскаржуваним рішенням прав, свобод та інтересів позивача суд зазначає, що вказаним рішенням затверджено нормативну грошову оцінку земель міста Чернівці, що в подальшому слугувало підставою для зміни нормативної грошової оцінки земельної ділянки у м. Чернівці по вул.Прутська, 22, з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 та, відповідно, призвело до зміни (збільшення) розміру орендної плати, що сплачується позивачем щодо такої земельної ділянки (матеріали справи містять належні докази на підтвердження вказаних аргументів).
17. В аспекті встановлених у справі обставин, суд вважає за необхідне звернути увагу на те, що позивач є власником саме нежилих виробничих приміщень, які знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 (адмінбудівля, котельня, вагова, склади, трансформаторна, моторна, вбиральня, та мазутосховище). При цьому, Чернівецькою міською радою та КП «Чернівцішляхбуд» згідно договору оренди земельної ділянки від 03.07.2002 №137, за адресою: м. Чернівці, вул. Прутська, 22, передавалась в оренду земельна ділянка (яка на той час була не сформована) - з цільовим призначенням саме для виробничих потреб. 
В ході судового розгляду справи також ставилось на обговорення питання, щодо наявності на вказаній земельній ділянці закладів чи споруд, які відносяться до сфери торгівлі. Крім цього, суд також звертав увагу на те, що 12.02.2026 року Чернівецька міська рада рішенням 74 сесії VIII скликання за №2746 затвердила проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки, цільове призначення якої змінюється та надала КП «Чернівцішляхбуд» земельну ділянку за адресою м. Чернівці, вул.Прутська,22 площею 1,8763 га, з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 в оренду терміном на 5 років для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови (код 03.15) за рахунок земельної ділянки комунальної власності для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код 03.07).
В призмі наведеного суд зазначає, що спірні рішення відповідача, як мінімум не узгоджуються з вимогами частини другою статті 2 КАС України. Зокрема, відповідач погодив віднесення земельної ділянки з кадастровим номером 7310136600:26:001:0041 до земель для будівництва та обслуговування будівель торгівлі (код 03.07), володіючи при цьому інформацією, що така земельна ділянка на час укладення договору оренди відносилась до виробничих потреб. В подальшому, всупереч наведеній в цій справі правовій позиції рішенням 74 сесії VIII скликання за №2746 затвердив проєкт землеустрою щодо відведення земельної ділянки з цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування інших будівель громадської забудови (код 03.15). Іншими словами, відповідач як щодо своїх дій, так і щодо своє правової позиції у спірних правовідносинах діяв послідовно неправомірно, декілька разів погодившись змінити цільове призначення земельної ділянки, не врахувавши в т.ч. існуючу забудову земельної ділянки. 
18. Суд також звертає увагу на те, що згідно частини другої та третьої статті 264 КАС України право оскаржити нормативно-правовий акт мають особи, щодо яких його застосовано, а також особи, які є суб`єктом правовідносин, у яких буде застосовано цей акт. Нормативно-правові акти можуть бути оскаржені до адміністративного суду протягом всього строку їх чинності.
Враховуючи встановлені вище обставини справи та наведені приписи КАС України, суд дійшов висновку про наявність у позивача права оскаржити рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 за №118, оскільки воно застосовано безпосередньо щодо нього. З наведених аргументів, суд вважає безпідставними доводи представника відповідача про відсутність порушеного права позивача.
Підсумовуючи викладене у своїй сукупності (але не виключно тільки з урахуванням процедури прийняття рішення як регуляторного акту), зважаючи на встановлені у справі фактичні обставин та досліджені докази - суд приходить до висновку про визнання протиправним та нечинним рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 за №118 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішення міської ради V скликання від 12.02.2008 №510", в частині - стосовно затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки розташованої у м. Чернівці по вул. Прутська, 22, кадастровий номер 7310136600:26:001:0041. 
19. Також суд звертає увагу Чернівецької міської ради, що резолютивна частина рішення суду про визнання нормативно-правового акта протиправним та нечинним невідкладно публікується відповідачем у виданні, в якому його було офіційно оприлюднено, після набрання рішенням законної сили (частина перша статті 265 КАС України).
Згідно частини другої статті 265 КАС України нормативно-правовий акт втрачає чинність повністю або в окремій його частині з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду.
Водночас, суд вважає за необхідне наголосити, що Верховний Суд неодноразово наголошував щодо неможливості застосовування положень нормативно-правових актів, які не відповідають Конституції та законам України, незалежно від того чи оскаржувались такі акти в судовому порядку. Тобто згідно з правовою позицією Верховного Суду такі правові акти (як закони, так і підзаконні акти) не можуть застосовуватися навіть у випадках, коли вони є чинними (постанови від 12.03.2019 у справі № 913/204/18, від 10.03.2020 у справі № 160/1088/19, від 09.06.2022 у справі № 520/2098/19).
Зважаючи на приписи частини другої статті 265 КАС України та враховуючи наведену практику Верховного Суду, суд приходить до висновку, що оскаржуване рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 № 118, як нормативно-правовий акт, хоч і втрачає чинність з моменту набрання законної сили відповідним рішенням суду, однак його положення стосовно затвердження технічної документації в частині земельної ділянки розташованої у АДРЕСА_1 (кадастровий номер 7310136600:26:001:0041) не підлягає застосуванню з моменту прийняття, оскільки у зворотному випадку позивач у своїй діяльності може понести тягар негативних наслідків у зв`язку із застосуванням нормативно-правового акту, який не відповідає положенням чинного законодавства з моменту його прийняття, а відтак не може поширювати свою дію на ті чи інші правовідносини.
20. Щодо позовних вимог про протиправним та скасування витягу № НВ - 9950733502025 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер: 7310136600:26:001:0041 станом на 05.03.2025 з моменту його видачі, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною 1 статті 13 Закону України "Про Державний земельний кадастр" (далі - Закон № 3613-VI) до Державного земельного кадастру включаються відомості про землі в межах території адміністративно-територіальних одиниць (Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя, районів, міст, селищ, сіл, районів у містах), зокрема, відомості про нормативну грошову оцінку земель в межах території адміністративно-територіальної одиниці.
Згідно з частиною другою статті 20 Закону №1378-IV дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформлюються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.
Аналогічні положення містяться також у пункті 1 розділу ІІІ Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, який затверджений Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25 листопада 2016 року № 489 (далі - Порядок № 489), згідно якого за результатами нормативної грошової оцінки земель складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються за заявою зацікавленої особи як витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.
Відповідно до частини третьої статті 23 Закону №1378-IV витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
У постанові від 24 листопада 2021 року у справі №817/1780/17 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду дійшов висновку, що дії з формування витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки можуть бути предметом судового оскарження, а підстави позову слугуватимуть висновку про належність обраного способу захисту прав.
Таким чином, витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки формується Держгеокадастром за заявою зацікавленої особи на підставі відомостей, внесених до Державного земельного кадастру про нормативно грошову оцінку земель в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці, що затверджена відповідним рішенням органу місцевого самоврядування. Вказане свідчить про те, що витяг не є самостійним юридичним документом, який містить нову інформацію або створює її. Його функція полягає лише у фіксації та наданні інформації - в контексті спірних правовідносин - з відповідного рішення органу місцевого самоврядування.
З огляду на встановлену протиправність та нечинність оскаржуваного у даній справі рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 № 118, позовна вимога про визнання протиправними та скасування виданого на його підставі витягу № НВ-9950733502025 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки кадастровий номер 7310136600:26:001:0041 станом на 05.03.2025 року є похідною, а тому підлягає задоволенню, шляхом його скасування з моменту видачі.
При цьому, суд звертає увагу, що вказані витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки розташованої у м. Чернівці по вул.Прутська, 22 підлягає скасуванню саме з моменту його видачі, оскільки зазначений витяг не є нормативно - правовим актом, а тому на нього не поширюються положення частини другої статті 265 КАС України.
21. Частиною 2 ст. 77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
22.Враховуючи вищезазначене та оцінюючи надані докази в сукупності, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ. 
1. Відповідно до статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
2. Відтак, сплачений позивачем судовий збір в сумі 6656,00 грн слід стягнути на користь позивача з відповідача 1 та відповідача 2 пропорційно за рахунок бюджетних асигнувань вказаних суб`єктів владних повноважень в сумі 3328,00, з розрахунку (6656,00:2). 
Керуючись статтями 241 - 246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд- 

В И Р І Ш И В:
1. Адміністративний позов Колективного підприємства "Чернівцішляхбуд" до Чернівецької міської ради, Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернівецькій області, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: ДП Український державний науково - дослідний інститут проектування міст "Дніпроміст" імені Ю.М. Білоконя" - задовольнити повністю. 
2. Визнати протиправним та нечинним рішення Чернівецької міської ради від 26.02.2021 №118 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Чернівців та визнання такими, що втратили чинність, окремих пунктів рішення міської ради V скликання від 23.10.2008 № 510" в частині затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земельної ділянки розташованої у м. Чернівці, вул. Прутська, 22 (кадастровий номер 7310136600:26:001:0041).
3. Визнати протиправним та скасувати витяг № НВ-9950733502025 від 05.03.2025 із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки розташованої у м. Чернівці, вул. Прутська, 22 (кадастровий номер 7310136600:26:001:0041) станом на 05.03.2025 р. з моменту його видачі.
4. Стягнути на користь Колективного підприємства "Чернівцішляхбуд" за рахунок бюджетних асигнувань Чернівецької міської ради судовий збір в сумі 3328,00 грн.
5. Стягнути на користь Колективного підприємства "Чернівцішляхбуд" за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернівецькій області судовий збір в сумі 3328,00 грн.

У відповідності до статей 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України рішення може бути оскаржене до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його складання. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 

Повне найменування учасників процесу:
Позивач - Колективне підприємство "Чернівцішляхбуд" (вул. Каштанова, 4, м. Чернівці, Чернівецький р-н, Чернівецька обл., 58025, код ЄДРПОУ: 05479527);
Відповідач - Чернівецька міська рада (пл. Центральна, 1, м. Чернівці, 58002, код ЄДРПОУ: 36068147).
Відповідач - Головне управління Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану, 194-А, м.Чернівці, код 39909396)
Третя особа - ДП Український державний науково - дослідний інститут проектування міст "Дніпроміст" імені Ю.М. Білоконя (бульвар Лесі Українки,25, м. Київ, код ЄДРПОУ: 02497720).

Суддя О.В. Боднарюк