ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 червня 2026 року	справа № 380/16570/25	

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючого-судді Кедик М.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Адвокатського об`єднання "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення,

в с т а н о в и в :

Адвокатське об`єднання "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС" (далі – позивач, АО "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС") звернулося до Львівського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Львівській області, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Львівській області від 30.06.2025 № 24723/6/13-01-04-03 про анулювання реєстрації платника єдиного податку.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що згідно з актом про результати камеральної перевірки АО "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС" з питання встановлення податкового боргу по єдиному податку з юридичних осіб № 28985/13-01-04-03/45655286 від 25.06.2025, встановлено порушення пп. 3 п. 299.10 ст. 299, п. 299.11 ст. 299 та абзацу 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 Податкового кодексу України. Як вбачається з Акту перевірки, податковий борг у позивача обліковується з 01.01.2025 по 01.06.2025. Отже, рішення про анулювання повинно було бути прийняте Відповідачем з 01.07.2025. Однак Відповідач, усупереч вимогам законодавства, прийняв оскаржене рішення 30.06.2025 і цього ж дня відбулося анулювання реєстрації позивача платником єдиного податку.
Звертає увагу, що оскаржене рішення прийняте відповідачем через п`ять днів з моменту складення акту перевірки, при цьому акт перевірки позивач отримав в електронному кабінеті платників податків - 27.06.2025, рішення від 30.06.2025 - 07.08.2025. У зв`язку із чим, Відповідач порушив приписи ст. 86 ПК України, не надавши позивачу можливості подати свої заперечення до акту та/або додаткові документи.
Ухвалою від 15.08.2025 суддя відкрила провадження у справі та призначила справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, з повідомленням сторін.
Відповідач подав відзив на позовну заяву від 01.09.2025 (вх. № 70212), у якому зазначає, що на підставі акту камеральної перевірки від 25.06.2025 № 28985/13-01-04-03/45293125 винесене рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку від 30.06.2025 № 24723/6/13-01-04-03, яке скеровано платнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення (поштова квитанція № 8010200055831) та вручено платнику. Враховуючи вищезазначене, відповідач виключив з реєстру платників єдиного податку АО "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС" по причині заборгованості на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, що підтверджується інтегрованою карткою платника податків за результатами декларування. Дана недоїмка виникла внаслідок нарахування згідно з поданими платником податковими деклараціями платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) за три квартали 2024 року від 29.10.2024 № 9322459379, рік 2024 від 06.01.2025 № 9402002797, І квартал 2025 року від 06.04.2025 № 9089305301 в ІКП по коду платежу 18050300 по Львівській ТГ (1305). Позивач, не заперечує наявність податкового боргу. Також вказує, що ГУ ДПС у Львівській області скерувало через електронний кабінет акт про проведення камеральної перевірки від 25.06.2025 № 28985/13-01-04-03/45293125, що підтверджується квитанцією про доставку документів в електронний кабінет від 25.06.2025.
Відповідно до приписів пп. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України, платник єдиного податку зобов`язаний самостійно перейти на сплату інших податків і зборів у випадку наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів – в останній день другого із двох послідовних кварталів. Як вбачається з Акту перевірки, податковий борг позивача обліковується з 01.01.2025 по 01.06.2025. Отже, відповідно пп. 8 пп. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України рішення про анулювання платника єдиного податку здійснюється в останній день другого із двох послідовних кварталів, а саме 30.06.2025. Просить у задоволенні позову відмовити.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд встановив такі обставини та надав їм правову оцінку.
Адвокатське об`єднання "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС" зареєстроване як юридична особа, код ЄДРПОУ 45293125.
Адвокатське об`єднання зареєстровано платником єдиного податку третьої групи зі ставкою 5 %.
ГУ ДПС у Львівській області на підставі листа ГУ ДПС у Львівській області від 19.06.2025 № 1173/13-01-04-0111 щодо надання переліків СГД - юридичних осіб платників єдиного податку третьої групи, у яких є непогашена заборгованість станом на 01.01.2025, 01.02.2025, 01.03.2025, 01.04.2026, 01.05.2025, 01.06.2025 на підставі підпунктів 19-1 1.1, 19-1 1.2 пункту 19.1 статті 19, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І Податкового кодексу України, у порядку підпункту 75.1.1 пункту 75,1 статті 75 глави 8 розділу II, керуючись п. 299.11 ст. 299 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами і доповненнями), провело камеральну перевірку АО «МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС» (ЄДРПОУ 45293125) з питання встановлення податкового боргу по єдиному податку з юридичних осіб та військовому збору, що підлягає сплаті юридичними особами, які перебувають на спрощеній системі оподаткування (III гр.)
За результатами вказаної перевірки складений акт від 25.06.2025 № 28985/13-01-04-03/45293125.
Перевіркою встановлено:
1 . У платника наявний податковий борг на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів у порядку, встановленому Податковим кодексом України, що підтверджено ІКП єдиного податку з юридичних осіб (18050300) та військовому збору, що підлягає сплаті юридичними особами, які перебувають на спрощеній системі оподаткування (III гр.) (11011800).
2 . Розмір податкової заборгованості на 01.06.2025 становить - 327 424,11 грн:
- станом на 01.01.2025 в сумі 144 915,27 грн;
- станом на 01.02.2025 в сумі 64 915,27 грн;
- станом на 01.03.2025 в сумі 221 210,98 грн;
- станом на 01.04.2025 в сумі 221 210,98 грн;
- станом на 01.05.2025 в сумі 221 210,98 грн;
- станом на 01.06.2025 в сумі 327 424,11 грн.
В акті зазначено, що дані камеральної перевірки свідчать про наявність податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів у порядку, встановленому Податковим кодексом України.
Враховуючи вищенаведене, АО «МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС» (ЄДРПОУ 45293125) порушено п.п. 3 п. 299.10 ст. 299, п. 299.11 ст. 299 та абзац 8 п.п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI (із змінами і доповненнями).
На підставі акту перевірки Головним управлінням ДПС у Львівській області винесене рішення від 30.06.2025 № 24723/6/13-01-04-03 про анулювання реєстрації платника єдиного податку.
Не погодившись із винесеними рішенням про виключення з реєстру платника єдиного податку позивач оскаржив його до суду.
Даючи оцінку спірним правовідносинам суд керувався таким.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, порядок їх адміністрування, права та обов`язки платників податків, компетенція контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України від 02.12.2010 № 2755-VI (далі - ПК України).
Відповідно до підп. 20.1.4 п. 20.1 ст.20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
Згідно з абзацом першим п. 59.1 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Згідно п. 75.1 ст. 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО (абзац перший підп. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України).
Відповідно до абзацу другого цієї норми предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення (абзац перший п. 76.1 ст. 76 ПК України).
Відповідно до абзацу другого вказаної норми камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Як передбачено абзацом третім п. 76.1 ст. 76 ПК України згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Відповідно до п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Згідно з п. 86.6 ст. 86 ПК України відмова платника податків або його законних представників чи особи, яка здійснювала розрахункові операції, від підписання акта перевірки або отримання його примірника не звільняє платника податків від обов`язку сплатити визначені контролюючим органом за результатами перевірки грошові зобов`язання.
Відповідно до п. 86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці) перевірки (крім документальної позапланової перевірки, проведеної у порядку, встановленому підпунктом 78.1.5 пункту 78.1 статті 78 цього Кодексу), вони мають право подати свої заперечення та додаткові документи і пояснення, зокрема, але не виключно, документи, що підтверджують відсутність вини, наявність пом`якшуючих обставин або обставин, що звільняють від фінансової відповідальності відповідно до цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки).
Згідно з п. 291.2 ст. 291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.
Пунктом 291.4 ст. 291 ПК України закріплено, що суб`єкти господарювання, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, поділяються на першу, другу, третю, четверту, групи.
Відповідно до абзацу першого п. 294.1 ст. 294 ПК України податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку першої, другої та четвертої груп є календарний рік.
Абзацом другим вказаної норми передбачено, що податковим (звітним) періодом для платників єдиного податку третьої групи та податкових агентів платників єдиного податку третьої групи - електронних резидентів (е-резидентів) є календарний квартал (крім податкового періоду податкової звітності з податку на додану вартість, визначеного пунктом 202.1 статті 202 цього Кодексу).
Відповідно до абзацу першого п. 295.1 ПК України платники єдиного податку першої і другої груп сплачують єдиний податок шляхом здійснення авансового внеску не пізніше 20 числа (включно) поточного місяця.
Згідно із абзацом другим цієї норми такі платники єдиного податку можуть здійснити сплату єдиного податку авансовим внеском за весь податковий (звітний) період (квартал, рік), але не більш як до кінця поточного звітного року.
Платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у таких випадках та в строки у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів (підп. 8 п. 298.2.3 п. 298.2 ст. 298 ПК України).
Реєстрація суб`єкта господарювання як платника єдиного податку здійснюється шляхом внесення відповідних записів до реєстру платників єдиного податку (абзац перший п. 299.1 ст. 299 ПК України).
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, веде реєстр платників єдиного податку, в якому міститься інформація про осіб, зареєстрованих платниками єдиного податку (п. 299.2 ст. 299 ПК України).
Реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі:
1) подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву; 
2) припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем відповідно до закону - в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення, а в разі смерті фізичної особи - підприємця - з дати смерті такої фізичної особи; 
3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 та підпунктом 298.8.6 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу; 
4) якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва юридичної особи платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків; 
5) якщо платником єдиного податку четвертої групи не подано податкову звітність, передбачену підпунктом 295.9.1 пункту 295.9 статті 295 та підпунктом 298.8.1 пункту 298.8 статті 298 цього Кодексу;
6) набуття платником податку статусу резидента Дія Сіті - в останній день календарного кварталу, в якому платник податку набув статус резидента Дія Сіті; 
7) втрати платником єдиного податку третьої групи статусу електронного резидента (е-резидента);
8) наявність щодо платника податку та/або його засновників (учасників), кінцевих бенефіціарних власників рішення про застосування спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій), прийнятого у порядку, встановленому Законом України "Про санкції": щодо платників першої і другої груп - в останній день місяця, у якому прийнято таке рішення; щодо платників третьої і четвертої груп - в останній день кварталу, у якому прийнято таке рішення (п.299.10 ст.299 ПК України).
Згідно з п. 300.1 ст.300 ПК України платники єдиного податку несуть відповідальність за правильність обчислення, своєчасність та повноту сплати єдиного податку, а також за своєчасність подання податкових декларацій.
Суд встановив, що контролюючим органом за результатами проведення камеральної перевірки позивача з питань встановлення податкового боргу по єдиному податку з юридичних осіб встановлено наявність в останнього податкового боргу станом на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів (станом на 01.01.2025, станом на 01.02.2025, станом на 01.03.2025, станом на 01.04.2025, станом на 01.05.2025, станом на 01.06.2025) у загальному розмірі 327 424,11 грн, за наслідками чого прийняте оскаржене рішення, про анулювання реєстрації як платника єдиного податку.
Аргументом позивача, викладеним у позовній заяві, для скасування спірного рішення відповідача є те, що позивачу не було надано можливості подати свої заперечення до акту та/або додаткові документи.
При цьому, суд звертає увагу, що позивач, як платник єдиного податку, під час розгляду справи жодним чином не підтвердив та не спростував правильність або неправильність розрахунку відповідачем вказаного податкового боргу, не надав жодних спростувань аргументам відповідача з приводу несплати ним єдиного податку.
Зазначена обставина вказує на те, що позивач фактично визнає наявність у нього згаданого податкового боргу за ці періоди та як наслідок і порушення податкового законодавства.
З приводу можливості подати свої заперечення до акту та/або додаткові документи, суд звертає увагу, що відповідно до абзацу першого п. 42.4 ст. 42 ПК України платники податків, які подають звітність в електронній формі та/або пройшли електронну ідентифікацію онлайн в електронному кабінеті, можуть здійснювати листування з контролюючими органами засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги". Для осіб, які є фінансовими агентами, листування з контролюючим органом в електронній формі є обов`язковим у випадках, визначених цим Кодексом.
Абзацом другим вказаної норми передбачено, що листування контролюючих органів з платниками податків, зазначеними в абзаці першому цього пункту, які подали заяву про бажання отримувати документи через електронний кабінет, а також з фінансовими агентами у випадках, визначених цим Кодексом, здійснюється засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" шляхом надіслання документа в електронний кабінет з одночасним надісланням платнику податків на його електронну адресу (адреси) інформації про вид документа, дату та час його надіслання в електронний кабінет.
Згідно з абзацом третім п. 42.4 ст. 42 ПК України документ, надісланий контролюючим органом в електронний кабінет, вважається врученим платнику податків або фінансовому агенту, якщо він сформований з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги" та є доступним в електронному кабінеті 
Відповідно до абзацу четвертого п. 42.4 ст. 42 ПК України датою вручення платнику податків або фінансовому агенту документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі, що відправляється з електронного кабінету автоматично та свідчить про дату та час доставки документа платнику податків/фінансовому агенту. У разі якщо доставка документа відбулася після 18 години, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається наступний робочий день. Якщо доставка відбулася у вихідний чи святковий день, датою вручення документа платнику податків/фінансовому агенту вважається перший робочий день, що настає за вихідним або святковим днем 
Зазначені норми у своїй сукупності вказують на те, що документи (зокрема, рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку) можуть надсилатися контролюючим органом в електронний кабінет платника податку.
При цьому, датою вручення платнику податків вказаного документа є дата, зазначена у квитанції про доставку у текстовому форматі.
Із пояснень відповідача вбачається, що акт про проведення камеральної перевірки від 25.06.2025 № 28985/13-01-04-03/45293125 було скеровано через електронний кабінет позивача та вручено позивечеві 25.06.2025.
Тому, на переконання суду, саме з дня отримання позивачем 25.06.2025 в електронному кабінеті акту перевірки він був взмозі розпочати дії для надання контролюючому органу своїх заперечень та додаткових пояснень, що ним зроблено не було.
Також варто наголосити на тому, що позивач у позовній заяві зазначає, що отримав згаданий акт перевірки в електронному кабінеті 27.06.2025.
Однак, суд відхиляє вказаний довід позивача, з огляду на те, що акт за результатами проведення камеральної перевірки позивачу надійшов в електронний кабінет 25.06.2025. 
Більше того, суд звертає увагу, що чинним податковим законодавством не передбачено заборони для податкового органу приймати рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку у строк менший, ніж десятиденний з моменту складання акту камеральної перевірки.
При цьому, суд відхиляє посилання позивача на процедурні порушення відповідача під час прийняття спірного рішення, оскільки порушення процедури прийняття рішення суб`єктом владних повноважень саме по собі може бути підставою для визнання його протиправним та скасування у разі, коли таке порушення безпосередньо могло вплинути на зміст прийнятого рішення.
Певні дефекти адміністративного акта можуть не пов`язуватись з його змістом, а стосуватися процедури його ухвалення. У такому разі можливі дві ситуації: внаслідок процедурного порушення такий акт суперечитиме закону (тоді акт є нікчемним), або допущене порушення не вплинуло на зміст акта (тоді наслідків для його дійсності не повинно наставати взагалі).
Отже, саме по собі порушення процедури прийняття акта не повинно породжувати правових наслідків для його дійсності, крім випадків, прямо передбачених законом.
Виходячи з міркувань розумності та доцільності, деякі вимоги до процедури прийняття акта необхідно розуміти не як вимоги до самого акта, а як вимоги до суб`єктів владних повноважень, уповноважених на їх прийняття.
Так, дефектні процедури прийняття адміністративного акта, як правило, тягнуть настання дефектних наслідків (ultraviresaction - invalidact). Разом із тим, не кожен дефект акта робить його неправомірним.
Стосовно ж процедурних порушень, то в залежності від їх характеру такі можуть мати наслідком нікчемність або оспорюваність акта, а в певних випадках, коли йдеться про порушення суто формальні, взагалі не впливають на його дійсність.
Таким чином, ключовим питанням при наданні оцінки процедурним порушенням, допущеним під час прийняття суб`єктом владних повноважень рішення, є співвідношення двох базових принципів права: «протиправні дії не тягнуть за собою правомірних наслідків» і, на противагу йому, принцип «формальне порушення процедури не може мати наслідком скасування правильного по суті рішення».
Межею, що розділяє істотне (фундаментальне) порушення від неістотного, є встановлення такої обставини: чи могло бути іншим рішення суб`єкта владних повноважень за умови дотримання ним передбаченої законом процедури його прийняття.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.04.2020 року у справі № 813/1790/18.
Разом з тим, під час розгляду цієї справи суд не встановив таких порушень процедури прийняття оскарженого рішення.
Враховуючи наведене, суд вважає що рішення відповідача від 30.06.2025 № 24723/6/13-01-04-03 про анулювання реєстрації платника єдиного податку є обґрунтованим, правомірним та таким, що не підлягає скасуванню.
Відповідно до ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідач по справі, як суб`єкт владних повноважень, виконав покладений на нього обов`язок щодо доказування наявності в діях позивача ознак неправомірності, а відтак і правомірності вчинених ним дій та прийняття оскарженого рішення.
Згідно зі ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст.78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи вищевикладене, суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Щодо судового збору, то такий на підставі статті 139 КАС України покладається на позивача.
Керуючись статтями 6, 14, 242, 243, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в :

1. У задоволенні позову Адвокатського об`єднання "МЕЙН БІЗНЕС ПАРТНЕРС" до Головного управління ДПС у Львівській області про визнання протиправним і скасування рішення - відмовити.
2. Судові витрати покласти на позивача.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складений 29.06.2026.

Суддя Кедик М.В.