ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49505
E-mail: inbox@dp.arbitr.gov.ua, тел. (056) 377-18-58, fax (056) 377-38-63

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.07.2026	м. Дніпро	Справа № 904/550/26	

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Татарчука В.О. за участю секретаря судового засідання Анділахай В.В., розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу:
За позовом Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" (м. Київ) 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт продрезерв 5" (Дніпропетровська обл., м. Дніпро)
про стягнення штрафних санкцій 

Представники:
від позивача: Павловська Д.С.;
від відповідача: Науменко С.Б.
СУТЬ СПОРУ:
Державне підприємство Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт продрезерв 5" про стягнення штрафних санкцій в загальному розмірі 114120,54грн, з яких: 14433,19грн пені, 99687,35грн штрафу. Судові витрати по сплаті судового збору просить покласти на відповідача.
Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за державним контрактом (договором) про закупівлю №62/06-24-ХП від 03.06.2024 в частині своєчасної та в повному обсязі поставки товару належної якості.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.02.2026 позовну заяву Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" залишено без руху на підставі статей 162, 164 Господарського процесуального кодексу України та надано позивачу строк для усунення недоліків.
25.02.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків, до якої надано заявки на поставку та письмові пояснення щодо відсутності видаткових накладних, та усунуто недоліки позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.03.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами. Зобов`язано відповідача надати відзив на позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Зобов`язано позивача надати докази направлення відповідачу заявок за якими здійснено поставку неякісного товару.
11.03.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла заява про долучення доказів на виконання вимог ухвали суду від 03.03.2026.
19.03.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти позову та просить відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
В обґрунтування своїх заперечень зазначає, що позовні вимоги є необґрунтованими, не підтверджені належними і допустимими доказами, здійснені позивачем розрахунки штрафних санкцій не відповідають умовам договору – зокрема, позивачем в усіх випадках нарахування пені неправильно визначено початок періоду прострочення і його закінчення, а штраф в розмірі 7% нарахований необґрунтовано, оскільки прострочення тривало не більше 10 днів. Також, позивачем недотримано встановлений договором порядок складання актів про порушення договірних зобов`язань (всі акти складені без відома постачальника, доказів направлення вказаних актів постачальнику не надано). Вважає, що викладене свідчить про безпідставність і необґрунтованість позовних вимог.
30.03.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшла відповідь на відзив.
В обґрунтування своїх пояснень на заперечення відповідача зазначає, що доводи відповідача щодо іншого порядку визначення першого дня прострочення зводяться виключно до довільного тлумачення умов договору та не спростовують факту допущеного порушення строків поставки, а відтак не можуть бути підставою для звільнення від відповідальності. Також вказує, що договором не передбачено обов`язку замовника підтверджувати факт порушення будь-якими іншими документами, окрім як актом про порушення договірних зобов`язань, а тому доводи відповідача щодо необхідності подання додаткових доказів є безпідставними. Таким чином, надані позивачем акти про порушення договірних зобов`язань є належними та допустимими доказами вчинення відповідачем порушень умов договору, складені у відповідності до погодженого сторонами порядку та не спростовані відповідачем жодними належними доказами. Зазначає, що позивачем належним чином виконано обов`язок щодо направлення повідомлень-вимог на погоджену сторонами адресу, а надані до матеріалів справи електронні докази підтверджують факт такого направлення у встановленому договором порядку. Сторони дійшли згоди не відшкодовувати одна одній витрати на професійну правничу допомогу (у випадку вирішення спорів у судовому порядку) (пункт 8.8 договору). Отже, зазначена сума не підлягає задоволенню, оскільки укладаючи договір, сторони погодили неможливість стягнення з позивача витрат на професійну правничу допомогу.
31.03.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів.
06.04.2026 до канцелярії суду засобами поштового зв`язку від представника позивача надійшло клопотання про долучення доказів.
10.04.2026 до канцелярії суду через систему "Електронний суд" від представника відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.
В своїх запереченнях зазначає, що позивач не підтвердив належними і допустимими доказами обставин, що підлягають доказуванню в даній справі – ні щодо факту порушень, ні щодо дотримання позивачем порядку приймання товарів за кількістю, ні щодо дотримання позивачем порядку складання актів про порушення (за участі постачальника), ні щодо періоду, за який може бути нарахована пеня (початок прострочення – закінчення прострочення), ні щодо наявності підстав для застосування штрафу (факти прострочення поставки товару, що тривали понад 10 календарних днів, та факти постачання неякісних, небезпечних та непридатних продуктів).
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.04.2026 вирішено перейти від спрощеного позовного провадження до розгляду справи №904/550/26 за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 26.05.2026.
Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.05.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 18.06.2026. 
За результатами судового засідання 11.06.2026 оголошено перерву та призначено судове засідання на 26.06.2026.
За результатами судового засідання 26.06.2026 оголошено перерву та призначено судове засідання на 03.07.2026.
Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, а також обізнаність сторін про судовий розгляд справи, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.
У судовому засіданні 03.07.2026 проголошене скорочене рішення суду.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини, сукупно оцінивши докази, які мають значення для справи, господарський суд,-
УСТАНОВИВ:
03.06.2024 між Державним підприємством Міністерства оборони України "Державний оператор тилу" (далі – замовник) та Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт продрезерв 5" (далі – постачальник, відповідач) був укладений державний контракт (договір) про закупівлю №62/06-24-ХП (далі – договір).
Відповідно до пункту 1.1 договору постачальник зобов`язується поставити замовнику продукти харчування (комплект продуктів харчування за каталогом продуктів) для особового складу (годування штатних тварин) військових частин (установ) та військових навчальних закладів Збройних Сил України в стаціонарних та польових умовах на 2024 рік (далі – товар), найменування, перелік, характеристики, обсяг, код згідно з національним класифікатором ДК 021:2015, номер оголошення про проведення закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, яких визначені в Специфікації (Додаток №1), а замовник - прийняти та оплатити товар в порядку та на умовах, визначених договором. 
Валютою цього договору є національна валюта України – гривня. Загальна ціна договору та ціна за одиницю товару за цим договором визначається у специфікації (Додаток № 1). Ціна товару включає в себе ціну матеріалів, виробництва та інші витрати, безпосередньо пов`язані з товаром, схоронністю, збереженням, охороною, транспортуванням, перевіркою товару на відповідність технічним вимогам, його лабораторним випробуванням. У ціну товару включені всі витрати постачальника, які він несе та може понести у зв`язку з виконанням обов`язків за договором (пункт 2.1 договору).
Приписами пункту 3.1 договору встановлено, що розрахунок за товар здійснюється в безготівковій формі, шляхом перерахування замовником коштів на поточний банківський рахунок постачальника, вказаний у розділі 15 договору. Розрахунок за товар здійснюється у строк, передбачений в специфікації (додаток №1), після його фактичного приймання отримувачем на підставі належним чином оформлених Актів приймання товару за умов відсутності будь-яких зауважень до товару з боку замовника та/або отримувача. 
Пунктом 4.1 договору визначено, що орієнтовна потреба у товарі на кожен плановий період постачання, що складає 28 календарних днів, складається замовником та подається постачальнику засобами електронної пошти у порядку, визначеному договором, не менше ніж за 15 календарних днів до початку кожного планового періоду постачання для планування поставок.
У разі прогнозованої неможливості поставки окремих позицій товару в розрізі асортименту відповідно до Каталогу продуктів харчування постачальник протягом 2 робочих днів після отримання орієнтовної потреби у товарі на плановий період постачання має право надати мотивоване звернення щодо їх заміни на аналогічну позицію (всередині однієї групи продуктів в рамках першої цифри коду продукту) відповідно до Каталогу продуктів харчування.
Замовник ініціює перед отримувачем прийняття рішення про заміну окремих позицій товару на аналогічну позицію (всередині однієї групи продуктів в рамках першої цифри коду продукту) відповідно до Каталогу продуктів харчування. У разі надання письмової згоди (підтвердження) отримувачем на проведення такої заміни товару, різниця в ціні, у випадку заміни на товар вищої вартості, покладається на постачальника.
У разі ненадання отримувачем протягом 2 календарних днів після отримання звернення від замовника підтвердження заміни окремих позицій товару така заміна не вважається підтвердженого отримувачем. 
Постачальник зобов`язаний здійснити поставку товару за цим договором у строк та в розрізі асортименту відповідно до Каталогу продуктів харчування, що визначені замовником у заявці на поставку, складеній замовником за формою, визначеною у додатку №2 до цього договору (далі - заявка на поставку товару) (пункт 4.2 договору).
Приписами пункту 4.4 договору встановлено, що заявка на поставку товару подається замовником постачальнику засобами електронної пошти або засобами зовнішнього електронного документообігу (технологія ЕDІ (Еlectronic Data Interchange) або іншим способом за письмовою домовленістю сторін у порядку, визначеному договором, у наступні терміни:
4.4.1. При замовленні товару в розрізі харчових продуктів згідно з Каталогом продуктів харчування - не пізніше, ніж за 7 календарних днів до кінцевої дати поставки товару;
4.4.2. У разі зміни кількості необхідного товару в розрізі харчових продуктів та/або адрес пунктів призначення (складів отримувача - не пізніше, ніж за 4 календарні дні до кінцевої дати поставки товару; 
4.4.3. Строк між подачею заявки на поставку товару та датою поставки може бути змінено за погодженням сторін та згоди отримувача (отриманої електронною поштою / в інформаційно-комунікаційній системі / іншим узгодженим із отримувачем способом); 
4.4.4. Протягом 2 (двох) календарних днів після отримання заявки на поставку товару на поставку товару, поданої відповідно до п. 4.4.1 договору постачальник підтверджує замовнику факт отримання заявки. Підтвердження заявки на поставку товару надається тими ж засобами, якими така заявка була надіслана замовником. 
У разі ненадання постачальником підтвердження готовності поставити товар протягом 2 календарних днів після отримання від замовника заявки на поставку товару відповідно до п.4.4.1 договору, така заявка вважається підтвердженою постачальником. 
4.4.5. Протягом 24 годин після отримання заявки на поставку товару, поданої відповідно до п.4.4.2 договору, постачальник підтверджує замовнику факт отримання заявки. Підтвердження заявки на поставку товару надається тими ж засобами, якими така заявка була надіслана замовником. 
У разі ненадання постачальником підтвердження готовності поставити товар протягом 24 годин після отримання від замовника заявки на поставку товару відповідно до п. 4.4.2 договору, така заявка вважається підтвердженою постачальником.
Відповідно до пункту 5.1 договору від 05.04.2024 поставка товару здійснюється постачальником у відповідній кількості, асортименті, у терміни і до місць постачання, визначених замовником у заявці на поставку, згідно пакування та сезонності (відповідно до додатку 5.1 до договору). 
Пунктом 5.4 договору встановлено, що приймання товару здійснюється у відповідності до законодавчих актів, нормативних документів або інструкцій щодо приймання замовленого виду товару, зокрема: Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів"; Закону України "Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів"; постанови Кабінету Міністрів України від 16.05.2018 №488 "Про затвердження Порядку контролю за якістю послуг з харчування особового складу Збройних Сил"; інших законодавчих актів, у тому числі змін до них, прийнятих, під час дії договору та нормативно-правових актів України, у тому числі прийнятих під час дії договору, спрямованих на регулювання відносин, визначених умовами договору. Приймання товару у всіх випадках, які не врегульовані положеннями договору, здійснюється відповідно до вимог Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за кількістю, затвердженої постановою Державного арбітражу при Раді Міністрів СРСР від 15.06.65 №П-6, та Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за якістю, затвердженої постановою Державного арбітражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.66 №П-7. 
Згідно з пунктом 5.10 договору при виявленні невідповідності або обґрунтованої підозри щодо невідповідності фактично поставленого товару або його частини отримувачем та замовником (у разі присутності) складається акт про порушення договірних зобов`язань суб`єктом господарювання із зазначенням виявлених порушень за участі представника постачальника, а у разі його відмови - комісій складі не менше трьох осіб отримувача та/або замовника) та засвідчується їх підписами.
Акт про порушення із зазначеними виявленими порушеннями та належними доказами факту наявності порушень (фото та/або відео фіксація) складається у примірниках: один примірник залишається у отримувача, другий примірник протягом 24 годин надсилається отримувачем за допомогою системи електронного документообігу замовнику, третій примірник надається постачальнику під підпис або надсилається замовником засобами електронної пошти у порядку, визначеному договором. Упродовж 24 годин постачальник повинен підтвердити або спростувати факти порушень. У разі ненадання відповіді, порушення вказані в акті про порушення, вважаються підтвердженими постачальником.
Пунктом 6.3 договору встановлено, що невідповідним товаром (неналежної якості) вважається товар: - на який відсутні документи, передбачені у п. 5.6 договору та/або не надано інформацію про товар згідно чинного законодавства; - який не пройшов приймання за якістю та безпечністю, та складено акт про порушеній із зазначенням причин (відхилень показників безпечності та/або якості); - щодо якого підтверджено невідповідність результатами лабораторних випробувань; - який містить у своєму складі не передбачені для даного товару інгредієнти та/або домішки, сторонні предмети, або під виглядом одного товару постачається інший; - який не відповідає будь-яким іншим вимогам до якості товару, які містяться у договорі, нормативних, нормативно-правових та законодавчих актах України.
Пунктом 7.2 договору передбачено, що у разі порушення строку поставки, непередачу (несвоєчасну передачу, повернення з підстав, встановлених договором) товару в розрізі харчових продуктів понад 1 календарний день (а у випадку збільшення замовником більше ніж на 30% орієнтовної потреби у продуктах харчування на плановий період постачання та/або кількості необхідного товару в розрізі харчових продуктів - понад 5 календарних днів), постачальник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% від вартості товару в розрізі харчових продуктів, строк поставки якого порушено, за кожний день прострочення або ціни не переданого (несвоєчасно переданого, повернутого) товару в розрізі харчових продуктів, за кожний день затримки передачі. Пеня нараховується протягом строку порушення виконання зобов`язань за договором за кожен повний день прострочення виконання таких зобов`язань. За порушення строку поставки товару понад 10 календарних днів додатково сплачується штраф у розмірі 7% від ціни товару, строк поставки якого порушено. 
У разі виявлення порушень договірних зобов`язань щодо постачання товару, який є невідповідним, неякісним, небезпечним, непридатним для споживання, з порушенням вимог щодо маркування та етикетування, тари та упаковки, а також такий, що не відповідає вимогам, встановленим у нормативних документах та нормативно-технічній документації (ДСТУ, ГОСТ, ГСТУ, СОУ, ТУ та Описів харчових продуктів за Каталогом продуктів харчування, що є додатком до технічних, якісних та інших характеристик предмета закупівлі в електронній системі закупівель) постачальник зобов`язаний замінити такий товар за свій рахунок протягом 24 годин, а також сплатити замовнику штраф за кожен встановлений та зафіксований випадок у розмірі 20% вартості такого товару (пункт 7.4 договору). 
Пунктом 12.1 договору визначено, що цей договір набирає чинності з моменту його підписання та діє до 31.10.2024, а в частині виконання сторонами своїх зобов`язань за цим договором, у тому числі в частині нарахування та сплати штрафних санкцій та поставки товару – до повного виконання (у редакції додаткової угоди №4 від 30.09.2024 до договору).
Підпунктом 14.7.1, 14.7.2, 14.7.3 пункту 14.7 договору від 05.04.2024 визначено, що сторони дійшли згоди, що у випадку підписання договору, та інших документів, за допомогою КЕП/УЕП та електронної печатки (за наявності), датою його підписання буде вважатися дата, зазначена на самому документі як його обов`язковий реквізит, незалежно від дати накладення КЕП/УЕП сторонами.
Сторони погодили використовувати для обміну документами в електронній формі Сервіс електронного документообігу за посиланням https://vchasno.ua (далі - сервіс). 
Електронні документи підписуються КЕП/УЕП, та електронної печатки (за наявності) уповноваженої особи постачальника з одної сторони та замовника з іншої сторони, що надає електронному документу юридичної сили, якщо документ згідно умов договору передбачає його підписання двома сторонами. Електронні документи можуть складатися та підписуватися кваліфікованим електронним підписом тільки однієї сторони, якщо згідно умов договору підписання такого документу другою стороною не передбачено.
Згідно зі статтею 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
В матеріалах справи відсутні докази того, що договір визнавався недійсним в судовому порядку.
Так, жодна із сторін письмово не виявила бажання припинити дію договору. Відтак, державний контракт (договір) про закупівлю №62/06-24-ХП від 03.06.2024 був чинним протягом відповідного періоду.
Між сторонами укладено додатки №№1-6 до договору. Відповідно до умов специфікації (Додаток №1) сторони визначили, найменування товару, одиницю виміру, кількість товару, ціну та вартість. Загальна вартість товару становить 739068738,66грн (у редакції додаткової угоди №5 від 04.09.2024 до договору).
На виконання договору позивач направляв відповідачу заявки на поставку товару (а.с. 136-154 том 1). Відповідач не оспорював отримання заявок позивача на поставку товару.
У зв`язку з порушенням відповідачем виконання зобов`язань за договором (прострочення строків поставки та поставку товарів неналежної якості), позивачем було направлено наступні повідомлення-вимоги щодо сплати штрафних санкцій (пені та штрафу, як за несвоєчасну поставку товару так і за поставку неякісного товару):
1. За актом №16 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/613/06-2025 від 04.02.2025 про стягнення штрафу на суму 20425,00грн, що направлена постачальнику 04.05.2025.
2. За актом №29 від 10.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/4712/06-2025 від 08.02.2025 року про стягнення штрафу на суму 1949,25грн, що направлена постачальнику 08.05.2025.
3. За актом №17 від 17.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/435/06-2025 від 23.01.2025 про стягнення штрафу на суму 7360,00грн, що направлена постачальнику 23.01.2025.
4. За актом №9904 від 15.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/445/06-2025 від 23.01.2025 про стягнення штрафних санкцій на суму 134,78грн, з них: пеня – 18,30грн та штраф – 116,48грн, що направлена постачальнику 23.01.2025.
5. За актом №279/502/115 від 18.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/446/06-2025 від 23.01.2025 про стягнення штрафних санкцій на суму 8603,13грн, з них: пеня – 2278,31грн та штраф – 6324,82грн, що направлена постачальнику 23.01.2025.
6. За актом №10207 від 21.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/610/06-2025 від 04.02.2025 про стягнення штрафних санкцій на суму 1853,71грн, з них: пеня – 251,74грн та штраф – 1601,97грн, що направлена постачальнику 04.02.2025.
7. За актом №16 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/612/06-2025 від 04.02.2025 про стягнення штрафних санкцій на суму 1963,96грн, з них: пеня – 266,71грн та штраф – 1697,25грн, що направлена постачальнику 04.02.2025.
8. За актом №9903 від 15.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/607/06-2025 від 04.02.2025 про стягнення штрафних санкцій на суму 5499,14грн, з них: пеня – 746,80грн та штраф – 4752,34грн, що направлена постачальнику 04.02.2025.
9. За актом №960/10092 від 08.11.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/614/06-2025 від 04.02.2025 року про стягнення штрафних санкцій на суму 2616,83грн, з них: пеня – 355,37грн та штраф – 2261,46грн, що направлена постачальнику 04.02.2025.
10. За актом №36 від 29.11.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/620/06-2025 від 04.02.2025 про стягнення штрафних санкцій на суму 13890,12грн, з них: пеня – 1886,31грн та штраф – 12003,81грн, що направлена постачальнику 04.02.2025.
11. За актом №35 від 29.11.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/616/06-2025 від 04.02.2025 року про стягнення штрафних санкцій на суму 3262,08грн, з них: пеня – 443,00грн та штраф – 2819,08грн, що направлена постачальнику 04.02.2025.
12. За актом №10206 від 21.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/618/06-2025 від 04.02.2025 року про стягнення штрафних санкцій на суму 46423,22грн, з них: пеня – 8167,73грн та штраф – 38255,49грн, що направлена постачальнику 04.02.2025.
13. За актом №29 від 10.06.2024 про порушення договірних зобов`язань виставлено повідомлення-вимогу №2165/4713/06-2025 від 08.07.2025 року про стягнення штрафних санкцій на суму 139,32грн, з них: пеня – 18,92грн та штраф – 120,40грн, що направлена постачальнику 08.07.2025.
З огляду на викладене, у зв`язку із порушенням підрядником строків поставки товару та поставкою товару неналежної якості, позивач нарахував та просить стягнути з відповідача 14433,19грн пені та 99687,35грн штрафу.
Зазначене і є причиною виникнення спору.
Предметом розгляду у даній справі є стягнення з відповідача на користь позивача пені та штрафу за несвоєчасну поставку товару та товару неналежної якості за договором.
Предметом доказування у даній справі є обставини укладення договору про закупівлю, строк його дії, строк на поставку товару, докази поставки товару, наявність/відсутність підстав для стягнення пені та штрафу 7% за несвоєчасну поставку товару та штрафу 20% за поставку товару неналежної якості.
Щодо правонаступництва позивача господарський суд зазначає наступне.
Наказом Міністерства оборони України №281 від 02.05.2025 реорганізовано юридичну особу – державне підприємство Міністерства оборони України "Державний оператор тилу" (ідентифікаційний код юридичної особи – 44830311) шляхом приєднання до державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" (ідентифікаційний код юридичної особи – 44725823). У зазначеному наказі прямо визначено, що державне підприємство Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" є правонаступником усіх прав та обов`язків державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу».
Наказом Міністерства оборони України №647 від 30.09.2025 внесено зміни до наказу Міністерства оборони України № 281 від 02.05.2025, якими продовжено строк завершення заходів з реорганізації державного підприємства Міністерства оборони України "Державний оператор тилу» до 31 грудня 2025 року.
Наказом Міністерства оборони України №7/нм від 06.01.2026 затверджено передавальний акт приймання-передачі справ, документів та майна державного підприємства Міністерства оборони України "Державний оператор тилу" його правонаступнику – державному підприємству Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель".
З моменту затвердження передавального акта усі права та обов`язки Державного підприємства Міністерства оборони України "Державний оператор тилу" перейшли до Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" (далі – позивач) (а.с. 16-34 том 1).
Дослідивши матеріали справи, оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з огляду на наступне.
За змістом статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (статті 626 Цивільного кодексу України).
Згідно з частиною першою статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
За своєю правовою природою укладений між сторонами договір є договором поставки.
Відповідно до частин першої та другої статті 712 Цивільного кодексу України, за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
У відповідності до статті 655 Цивільного кодексу України, за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Згідно з частиною першою статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно до статей 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі статтею 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим до виконання.
Враховуючи визначений контрагентами строк поставки товару у пункті 4.2 договору та заявках на поставку, строк поставки товару є таким, що настав.
За змістом частини першої статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
За частиною першою статті 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
За змістом пункту 7.2 договору у разі порушення строку поставки, непередачу (несвоєчасну передачу, повернення з підстав, встановлених договором) товару в розрізі харчових продуктів понад 1 календарний день (а у випадку збільшення замовником більше ніж на 30% орієнтовної потреби у продуктах харчування на плановий період постачання та/або кількості необхідного товару в розрізі харчових продуктів - понад 5 календарних днів), постачальник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1% від вартості товару в розрізі харчових продуктів, строк поставки якого порушено, за кожний день прострочення або ціни не переданого (несвоєчасно переданого, повернутого) товару в розрізі харчових продуктів, за кожний день затримки передачі. Пеня нараховується протягом строку порушення виконання зобов`язань за договором за кожен повний день прострочення виконання таких зобов`язань. За порушення строку поставки товару понад 10 календарних днів додатково сплачується штраф у розмірі 7% від ціни товару, строк поставки якого порушено.
У разі виявлення порушень договірних зобов`язань щодо постачання товару, який є невідповідним, неякісним, небезпечним, непридатним для споживання, з порушенням вимог щодо маркування та етикетування, тари та упаковки, а також такий, що не відповідає вимогам, встановленим у нормативних документах та нормативно-технічній документації (ДСТУ, ГОСТ, ГСТУ, СОУ, ТУ та Описів харчових продуктів за Каталогом продуктів харчування, що є додатком до технічних, якісних та інших характеристик предмета закупівлі в електронній системі закупівель) постачальник зобов`язаний замінити такий товар за свій рахунок протягом 24 годин, а також сплатити замовнику штраф за кожен встановлений та зафіксований випадок у розмірі 20% вартості такого товару (пункт 7.4 договору).
Позивач заявляє до стягнення з відповідача пеню у розмірі 14433,19грн, яка нарахована за загальний період прострочення поставки товару з 10.06.2024 по 03.07.2024 та штраф, як за несвоєчасну поставку товару, так і за поставку неякісного товару у загальній сумі 99687,35грн.
Перевіркою здійсненого позивачем розрахунку пені та штрафу, як за несвоєчасну поставку товару, так і за поставку неякісного товару судом порушень не встановлено.
Відповідно до статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно із частиною першою статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Статтею 78 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.
У рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 №18-рп/2004 зазначено, що поняття "охоронюваний законом інтерес" у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зокрема, з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.
Суд виходить із того, що у принципі добросовісності, а саме: при реалізації прав і повноважень, закладений принцип неприпустимості зловживання правом, згідно з яким здійснення прав та свобод однієї особи не повинне порушувати права та свободи інших осіб. У цьому випадку особа надає своїм діям повну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право.
Відповідно до частин першої та другої статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Господарський суд наголошує, що 17.10.2019 набув чинності Закон України від 20.09.2019 №132-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", яким було, зокрема внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України та змінено назву статті 79 Господарського процесуального кодексу України з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування "вірогідність доказів".
Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надання достатнього обсягу доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї їх кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.
Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.
В ході вирішення спору судом досліджені зазначені вище заявки на поставку товару, акти про порушення договірних зобов`язань, повідомлення-вимоги, описи до продуктів харчування з 1001 по 5021 найменувань продуктів до каталогу продуктів харчування, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 15.11.2019 №591 (а.с. 35-77, 136-248 том 1, а.с. 1-43, 99-120, 130-250 том 2, 1-89 том 3). 
На думку суду, наведені докази є достатніми для висновку про наявність порушень відповідачем строків поставки та поставки неякісного товару.
З приводу посилань відповідача на невідповідність наданих позивачем заявок на поставку формі заявки визначеній додатком №2 до державного контракту (договір) про закупівлю №62/06-24-ХП від 03.06.2024 суд зазначає наступне.
Слід погодитись з твердженням позивача про те, що надані ним до матеріалів справи заявки на поставку товару містять відомості, передбачені додатком №2 до договору про закупівлю №62/06-24-ХП від 03.06.2024, відповідач здійснював фактичні поставки товару за такими заявками, що свідчить про прийняття ним їх змісту та погодження з визначеними строками та умовами поставки. 
При цьому пунктом 4.4 договору прямо передбачено право замовника направляти заявки постачальнику із використанням системи зовнішнього електронного документообігу (технологія EDI (Electronic Data Interchange)) або іншим способом за домовленістю сторін, а відтак такий спосіб їх оформлення та передачі узгоджений сторонами під час укладення договору та відповідає його умовам.
При цьому відповідач не заперечує факту отримання відповідних заявок та не наводить доводів щодо неможливості їх ідентифікації або нерозуміння їх змісту. Також матеріали справи не містять доказів того, що після отримання заявок відповідач повідомляв позивача про їх неналежне оформлення, відмовлявся від їх прийняття чи вимагав оформлення заявок в іншій формі, яка передбачена договором. 
За таких обставин заперечення відповідача щодо невідповідності форми заявок умовам договору мають виключно формальний характер та не спростовують ані факту їх отримання, ані факту використання сторонами такого способу документообігу при виконанні договору. 
Враховуючи викладене, господарський суд вважає необґрунтованими посилання відповідача на не відповідність форми заявок умовам договору. 
За результатами аналізу всіх наявних у справі доказів в їх сукупності суд приходить до висновку, що позивачем доведено належними та допустимими доказами, що відповідач при виконанні своїх зобов`язань за договором, допустив їх порушення у вигляді несвоєчасної поставки частини товару та поставки неякісного товару.
Враховуючи всі вказані вище обставини, суд приходить до висновку, що докази на підтвердження правомірності вимог позивача є більш вірогідними, ніж наявні в матеріалах докази на їх спростування, у зв`язку з чим, суд задовольняє позовні вимоги у повному обсязі.
За таких обставин є правомірними та підлягають задоволення позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача штрафних санкцій в загальному розмірі 114120,54грн, з яких: 14433,19грн пені, 99687,35грн штрафу (з яких штраф 7% у сумі ?69953,1?0грн та штраф 20% у сумі ?29734,25?грн).
Стосовно інших доводів сторін суд зазначає наступне.
Враховуючи положення частини першої статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №№2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
Слід зазначити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини та, зокрема, рішення у справі "Серявін та інші проти України" від 10.02.2010 (заява №4909/04), відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29).
Судом були досліджені всі документи, які надані сторонами, аргументи сторін та надана їм правова оцінка. Решта доводів та заперечень судом до уваги не береться, оскільки вони не спростовують наведених вище висновків.
Щодо судового збору суд зазначає наступне.
Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача і стягненню на користь позивача підлягають 2662,40грн витрат по сплаті судового збору.
Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77– 79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, –
ВИРІШИВ:
Позовні вимоги Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт продрезерв 5" про стягнення штрафних санкцій в загальному розмірі 114120,54грн, з яких: 14433,19грн пені, 99687,35грн штрафу – задовольнити повністю.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Контракт продрезерв 5" (49000, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, вул. Дніпросталівська, буд. 1; ідентифікаційний код 35601826) на користь Державного підприємства Міністерства оборони України "Агенція оборонних закупівель" (04074, м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 2; ідентифікаційний код 44725823) 14433,19грн - пені, 99687,35грн - штрафу та 2662,40грн - витрат по сплаті судового збору.
Видати наказ після набрання рішенням законної сили.
Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено: 03.07.2026.

Суддя В.О. Татарчук