САДГІРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ЧЕРНІВЦІ 
Справа № 726/1559/26 
Провадження №3/726/282/26 
Категорія 208 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.05.2026 м. Чернівці 
Суддя Садгірського районного суду м. Чернівці Асташев С. А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від Головного управління ДПС у Чернівецькій області щодо:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , громадянина України, українця за національністю, на утриманні якого дітей немає, одруженого, директора ППФ «Аккорд-Плюс», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , 
про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,
У С Т А Н О В И В:
 
Згідно із даних протоколу про адміністративне правопорушення № 295/Ж13/24-13-04-02 від 20 квітня 2026 року, складеного щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, при проведенні камеральної перевірки достовірності нарахування сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість на поточний рахунок платника податку (податкова декларація з податку на додану вартість за лютий 2026 року від 19.03.2026 № 9069068120) в сумі 800000 грн ППФ «Аккорд-Плюс» (код ЄДПОУ 43119048), юридична адреса: вул. Георгія Гонгадзе, буд. 27-А с. Чернівці, акт перевірки № 12643/Ж5/24-13-04-02-/43119048 від 02.04.2026 встановлено, що директор ОСОБА_1 допустив ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, а саме: п.44.1 ст.44, п. 198.6 ст.198, п. 200.1 та пп «б» 200.4 ст. 200 Податкового кодексу України та п. 5 розділу V Порядку заповнення і подання податкової звітності з податку на додану вартість, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №?21 від 28.01.2016 (із змінами), внаслідок чого завищено показники:
- рядка 10 Декларації «Придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення) товарів послуг та необоротних активів на митній території України» з основною ставкою колонки Б на суму 11221 грн;
- рядка 17 Декларації «Усього податкового кредиту» колонки Б на суму 11221 грн;
- рядка 19 Декларації «Від`ємне значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду (рядок 17 - рядок 9 декларації)» колонки Б на суму 11221 грн;
- рядка 21 Декларації «Сума від`ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 19.1 + рядок 20.3 декларації) (переноситься до рядка 16.1 декларації наступного звітного (податкового) періоду)» колонки Б на суму 11221 грн.
Встановлено відсутність права ППФ «Аккорд-Плюс» (код ЄДРПОУ 43119048) на отримання бюджетного відшкодування в сумі 800000 грн по декларації за лютий 2026 року.
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином. 
Європейський суд з прав людини констатував, що обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. 
Враховуючи, що у цій категорії справ присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не є обов`язковою, вважаю за можливе провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та зібрані у ній докази, надавши їм відповідну правову оцінку, доходжу такого висновку.
Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з`ясування обставин по справі.
Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.
Так, згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Відповідно до вимог закону формулювання суті правопорушення повинно бути чітким і конкретним, із зазначенням місця, часу, способу вчинення його, мотивів і форми вини, а висновки суду щодо оцінки доказів мають вказуватись у вигляді точних і категоричних суджень, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 295/Ж13/24-13-04-02 від 20 квітня 2026 року, складеного щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП, вказано, що він допустив ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку, однак протокол не містить вказівки на конкретні діяння, які, виходячи з посадових обов`язків ОСОБА_1 були ним вчинені, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Протокол також не містить належних відомостей щодо встановлення особи відповідальної за дотримання Порядку ведення податкового обліку в товаристві (посадова інструкція, наказ тощо), що свідчить про необґрунтованість його складення та незаконність притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.
Окрім того у ст. 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, до протоколу про адміністративне правопорушення долучено лише Довідку про складання акту перевірки від 20.04.2026. 
Відповідно до правової позиції Верховного Суду, наведеної в постанові від 08.09.2020 року в справі № П/811/2893/14, висновки, викладені в акті перевірки, є відображенням дій працівників податкових органів і самі собою не породжують правових наслідків для платника податків. Податковий орган не позбавлений права викладати в акті перевірки власні суб`єктивні висновки щодо зафіксованих обставин, та в подальшому, у разі виникнення спору щодо рішень про визначення грошових зобов`язань, що приймаються на підставі такого акту, обґрунтовувати ними власну позицію щодо наявності певних допущених платником податків порушень, а оцінка акту перевірки, в тому числі і оцінка дій посадових осіб податкового органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, а також щодо самих висновків перевірки, надається при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акту.
Акт перевірки, тим більше довідка про складання акту перевірки, не можуть слугувати належним та допустимим доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, оскільки в силу норм Податкового Кодексу, акт перевірки лише фіксує обставини, встановлені під час проведення перевірки, факти виявлених можливих порушень законодавства та не є остаточним документом, зобов`язуючим до вчинення будь-яких дій, він не є юридичною формою рішення податкового органу і сам по собі не породжує певних правових наслідків для платника податків, не є актом індивідуальної дії та не підлягає оскарженню.
До матеріалів справи не долучено інших доказів порушення ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку та на доведення вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.
Відповідно до ч. 1 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Водночас суд не вправі самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення.
Згідно із ч. 2 ст. 62 Конституції України ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину, а згідно з частиною третьою цієї статті обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Зважаючи на наведені обставини, з огляду на те, що в силу принципу презумпції невинуватості всі сумніви у винуватості особи, яка притягається до відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості, суддя вважає, що провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП слід закрити у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
Згідно із ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення особою, на яку накладено стягнення.
Оскільки судом прийнято рішення про закриття провадження у справі немає підстав для стягнення судового збору.
На підставі вищенаведеного, ст. 62 Конституції України, керуючись п.1 ст.247, ст. ст. 7, 9, 163-1, 245, 251, 256, 280, 284,294 КУпАП, суддя
П О С Т А Н О В И В:
 
Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 163-1 КУпАП щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 – закрити, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернівецького апеляційного суду через Садгірський районний суд м. Чернівці.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги.

Суддя	С. А. Асташев