ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

19 травня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/30809/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Кругового О.О. (доповідач),
суддів: Малиш Н.І., Шлай А.В., 
за участю секретаря судового засідання Бурової А.Ю. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Дніпрі апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.01.2026 (суддя суду першої інстанції Рянська В.В.), прийняте в порядку письмового провадження в м. Дніпрі, в адміністративній справі №160/30809/25 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Омега» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення, 
УСТАНОВИВ:
24.10.2025 товариство з обмеженою відповідальністю «Омега» звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило: визнати протиправним та скасувати прийняте відповідачем податкове повідомлення-рішення форми “С” № 577/32-00-07-13 від 25.08.2025.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято відповідачем на підставі акта перевірки від 08.08.2025 № 592/32-00/07-13/30982361, складеного за результатами проведеної фактичної перевірки магазину ТОВ “ОМЕГА” за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 67. Відповідачем застосовано до ТОВ “ОМЕГА” штрафні санкції в сумі 4963102,75 грн за проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення штрихованого коду марки акцизного податку. Рішенням Державної податкової служби України № 30567/6/99-00-06-03-02-06 від 22.10.2025 скаргу ТОВ “ОМЕГА” на податкове повідомлення-рішення було залишено без задоволення. Позивач вважає вказане податкове повідомлення-рішення необґрунтованим і протиправним. ТОВ “ОМЕГА” при продажу підакцизних товарів вказує у фіскальному чеку цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої щодо тих алкогольних напоїв, марка акцизного податку яких містить штриховий код. В обігу ТОВ “ОМЕГА” станом на 2023 рік перебували алкогольні напої, марковані марками акцизного податку зразка до 01.05.2020, які не містять штрихового коду, тому його відображення у фіскальному чеку є неможливим. У фіскальних чеках, зазначених в акті перевірки, міститься інформація про алкогольні напої, марковані марками акцизного податку попереднього зразка, що виключає можливість відображення у фіскальному чеку штрихового коду марки акцизного податку та його цифрового значення. В акті перевірки враховано як такі, що проведені з порушенням, також розрахункові операції з продажу алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць, які не підлягають маркуванню марками акцизного податку. У разі здійснення розрахункових операцій щодо реалізації кількох алкогольних напоїв, контролюючий орган в акті перевірки декілька разів відобразив один і той самий фіскальний чек, враховувавши його декілька разів, у тому числі під час обчислення суми, на яку проведено розрахункові операції з порушенням. У позовній заяві зазначено, що попередньо сума судових витрат позивача становитиме суму сплаченого судового збору та витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 100000,00 грн.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд рішенням від 26.01.2026 задовольнив позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Омега». Визнав протиправним та скасував податкове повідомлення-рішення Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків № 577/32-00-07-13 від 25.08.2025.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків звернулось з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на необґрунтованість доводів скарги просить рішення суду – скасувати та ухвалити нову постанову про відмову в позові. 
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що фактичною перевіркою ТОВ “ОМЕГА” за адресою: вул. Робоча, буд. № 67, м. Дніпро встановлено проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на загальну суму 3308818,50 грн. Заперечення ТОВ “ОМЕГА” до акта перевірки до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків не надавало. Постановами Кабінету Міністрів України від 12.02.2020 № 74 “Деякі питання маркування алкогольних напоїв” та № 97 “Про внесення змін до Положення про виготовлення, зберігання, продаж марок акцизного податку та маркування алкогольних напоїв і тютюнових виробів” з 01.05.2020 запроваджено марку акцизного податку нового зразка для маркування алкогольних напоїв. Одними з обов`язкових реквізитів марки акцизного податку нового зразка для маркування алкогольних напоїв є штрих-код та QR-код, які містять інформацію про серію та номер марки. З 01.01.2022 - дати виникнення законодавчо встановленого обов`язку для суб`єкта господарювання з відображення у фіскальному чеку такого обов`язкового реквізиту як цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої (серія та номер), необхідно забезпечити введення даних/сканування марки для відображення її реквізитів у розрахунковому документі. У разі відсутності в розрахунковому документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий. Витяг чеків РРО/ПРРО, які містили відомості про реалізовані алкогольні напої з СОД РРО за ознакою кодів УКТ ЗЕД групи 2208 виконано автоматично, проте в результаті технічної помилки у деяких періодах не відбулося виключення алкогольних напоїв, що не підлягають маркуванню, за такі місяці 2022, 2023 років: 03.2022 – на суму 478,00 грн, 08.2022 – на суму 1045,40 грн, 05.2023 – на суму 6248,80 грн, 07.2023 – на суму 4793,60 грн, на загальну суму 12565,80 грн. Здебільшого це стосується напою алкогольного “БораБораШейк 0.5л”, який містить 7 відсотків об`ємних одиниць алкоголю та не підлягає маркуванню марками акцизного податку. Сума штрафної (фінансової) санкції на суму 12565,80 грн становить 18848,70 грн (150 відсотків вартості проданих товарів), тому сума грошового зобов`язання за ППР № 577/32-00-07-13 від 25.08.2025 має бути зменшена на 18848,70 грн. У додатках №№ 5.2.2 (2022) та 5.2.3 (2023) до акта фактичної перевірки у стовпчику “WCOST” (вартість проданого алкогольного напою) наявні випадки відображення одного й того самого фіскального чеку декілька разів у разі продажу кількох алкогольних напоїв, що не призвело до завищення вартості фактично проданих алкогольних напоїв. Дії Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішенння є правомірними та відповідають чинному законодавству.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому посилається на необґрунтованість доводів скарги просить рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу – без задоволення.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзив на апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом встановлено та матеріалами справи підтверджено, що Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків було проведено фактичну перевірку господарської одиниці (супермаркету “Варус”) ТОВ “ОМЕГА” за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, буд. 67, за результатами якої складено акт № 592/32-00/07-13/30982361 від 08.08.2025, відповідно до якого під час перевірки встановлено, зокрема, порушення п. 2 ст. 3 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, п. 2 р. ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/ електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13. В описовій частині акта зазначено, що ТОВ “ОМЕГА” проведено розрахункові операції через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер), що призвело до нероздрукування та невидачі відповідних розрахункових документів на загальну суму 3308818,50 грн: вперше на суму 250,00 грн (чек РРО ФН 3000244800 за № 1089090 від 01.02.2022), у подальшому на загальну суму 3308568,50 грн.
На підставі висновків акта перевірки відповідачем було прийнято податкове повідомлення-рішення № 577/32-00-07-13 від 25.08.2025, яким відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України, пункту 1 статті 17 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” застосовано до ТОВ “ОМЕГА” штрафні санкції у сумі 4963102,75 грн за проведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер), що призвело до нероздрукування та невидачі відповідних розрахункових документів на загальну суму 3308818,50 грн (порушення п. 2 ст. 3 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, п. 2 р. ІІ Положення про форму та зміст розрахункових документів/ електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 21.01.2016 № 13).
Згідно з розрахунком штрафних санкцій до податкового повідомлення-рішення № 577/32-00-07-13 від 25.08.2025 штрафні санкції нараховано в розмірі 100% від суми 250,00 грн (вартості проданих з порушеннями товарів) та 150% від суми 3308568,50 грн (вартості проданих з порушеннями товарів – за кожне наступне вчинене порушення).
За результатами розгляду скарги позивача на вказане податкове повідомлення-рішення Державною податковою службою України прийнято рішення № 30567/6/99-00-06-03-02-06 від 22.10.2025, яким податкове повідомлення-рішення № 577/32-00-07-13 від 25.08.2025 залишено без змін, а скаргу – без задоволення.
Не погодившись з податковим повідомленням – рішенням позивач звернувся до суду з адміністративним позовом, в цій справі.
Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що податкове повідомлення – рішення підлягає скасуванню в судовому порядку.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Правові засади застосування реєстраторів розрахункових операцій та програмних реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг визначає Закон України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, дія якого поширюється на усіх суб`єктів господарювання, їх господарські одиниці та представників (уповноважених осіб) суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції у готівковій та/або безготівковій формі. 
За змістом пункту 2 статті 3 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти).
Абзацом дев`ятнадцятим статті 2 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” визначено, що розрахунковий документ - документ встановленої форми та змісту (касовий чек, товарний чек, видатковий чек, розрахункова квитанція, проїзний документ тощо), що підтверджує факт продажу (повернення) товарів, надання послуг, операцій з видачі готівкових коштів держателям електронних платіжних засобів, отримання (повернення) коштів, торгівлю валютними цінностями в готівковій формі, створений в паперовій та/або електронній формі (електронний розрахунковий документ) у випадках, передбачених цим Законом, зареєстрованим у встановленому порядку реєстратором розрахункових операцій або програмним реєстратором розрахункових операцій, чи заповнений вручну.
Згідно з частиною першою статті 8 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” форма, зміст розрахункових документів, порядок реєстрації та ведення розрахункових книжок, книг обліку розрахункових операцій, а також форма та порядок подання звітності, пов`язаної із застосуванням реєстраторів розрахункових операцій та/або програмних реєстраторів розрахункових операцій чи використанням розрахункових книжок, встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Пунктом 3 розділу І Положення про форму та зміст розрахункових документів/електронних розрахункових документів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 13 від 21.01.2016, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11.02.2016 за № 220/28350, визначено, що установлені в цьому Положенні вимоги до змісту розрахункових документів визначають обов`язкові реквізити розрахункових документів/електронних розрахункових документів. У разі відсутності в документі хоча б одного з обов`язкових реквізитів, а також недотримання сфери його призначення, такий документ не прийматиметься як розрахунковий.
Відповідно до пункту 2 розділу ІІ Положення фіскальний чек має містити такі обов`язкові реквізити, зокрема, цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) на алкогольні напої або унікальний ідентифікатор електронної марки акцизного податку, або серійний номер електронної марки акцизного податку (зазначаються у випадках, передбачених законодавством) (рядок 9).
Згідно з пунктом 1 статті 17 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” за порушення вимог цього Закону до суб`єктів господарювання, які здійснюють розрахункові операції, за рішенням відповідних контролюючих органів застосовуються фінансові санкції у таких розмірах: у разі встановлення в ході перевірки факту: проведення розрахункових операцій з використанням реєстраторів розрахункових операцій, програмних реєстраторів розрахункових операцій або розрахункових книжок на неповну суму вартості проданих товарів (наданих послуг) або неповну суму розрахунку при організації та проведенні азартних ігор; непроведення розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій та/або програмні реєстратори розрахункових операцій з фіскальним режимом роботи; невидача (в паперовому вигляді та/або електронній формі) відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції, або проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання:
100 відсотків суми, на яку здійснено продаж товарів (робіт, послуг) та/або розрахунки при організації та проведенні азартних ігор з порушеннями, встановленими цим пунктом, - за порушення, вчинене вперше;
150 відсотків суми, на яку здійснено продаж товарів (робіт, послуг) та/або розрахунки при організації та проведенні азартних ігор з порушеннями, встановленими цим пунктом, - за кожне наступне порушення.
Відповідно до підпункту 54.3.3 пункту 54.3 статті 54 Податкового кодексу України контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо: згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності, є контролюючий орган.
Встановлюючи порушення позивачем пункту 2 статті 3 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, контролюючий орган керувався даними системи СОД РРО щодо проведення позивачем у період лютий 2022 року – вересень 2023 року розрахункових операцій з реалізації алкогольних напоїв без зазначення у розрахунковому документі цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер).
Витяг із СОД РРО з чеком РРО ФН 3000244800 за № 1089090 від 01.02.2022 на підтвердження проведення ТОВ “ОМЕГА” вперше розрахункової операції через реєстратор розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) міститься у додатку № 5.1 до акта фактичної перевірки № 592/32-00/07-13/30982361 від 08.08.2025. У чеку на загальну суму 250,00 грн наявна інформація про один алкогольний напій на суму 97,90 грн, код УКТЗЕД 2208601100.
У додатку № 5.2.1 до акта фактичної перевірки № 592/32-00/07-13/30982361 від 08.08.2025 наведено суми розрахункових операцій через реєстратори розрахункових операцій без зазначення цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку (серія та номер) за лютий 2022 року – вересень 2023 року на загальну суму 3308568,50 грн.
Акт перевірки не містить доказів того, що розрахункові документи під час реалізації алкогольних напоїв у періоді, що перевірявся, не було роздруковано та не видано покупцю, що відповідач не заперечує. До позивача оскаржуваним податковим повідомленням-рішенням застосовано штрафні санкції за відсутність у розрахункових документах цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку на алкогольні напої.
Відповідно до пункту 226.6 статті 226 Податкового кодексу України маркуванню підлягають усі (крім зазначених у пункті 226.10 цієї статті) алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць. Маркування вироблених в Україні алкогольних напоїв із вмістом спирту етилового до 8,5 відсотка об`ємних одиниць не здійснюється.
Як зазначено відповідачем у відзиві, сума грошових зобов`язань за податковим повідомленням-рішенням№ 577/32-00-07-13 від 25.08.2025 має бути зменшена на 18848,70 грн, оскільки під час її обчислення було враховано реалізовані алкогольні напої, що не підлягають маркуванню, на загальну суму 12565,80 грн (за березень та серпень 2022 року, травень та липень 2023 року).
Верховний Суд у постанові від 16.05.2024 у справі № 520/4564/23 дійшов висновку, що пункт 1 статті 17 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг” встановлює відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання щонайменше одного з трьох обов`язків: 1) проведення розрахункової операції через РРО, однак, на неповну суму покупки; 2) непроведення розрахункової операції через РРО; 3) невидача відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції; 4) проведення її без використання розрахункової книжки на окремому господарському об`єкті такого суб`єкта господарювання.
Перші два обов`язки суб`єкта господарювання походять зі змісту пункту 1 статті 3 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, а третій - з пункту 2 статті 3 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”. Відповідно, наявність будь-якої з таких обставин (у сукупності або окремо) і утворює склад правопорушення, за яке настає відповідальність за пунктом 1 статті 17 вказаного Закону.
При цьому, якщо звернути увагу на об`єктивну сторону складу правопорушення, а саме дії, які становлять суть протиправної поведінки платника податків, то в контексті пункту 1 статті 17 Закону відповідальність настає за дії, які за своєю суттю та способом спрямовані на приховування належного обліку здійсненої розрахункової операції на повну суму з використанням реєстраторів розрахункових операцій, тощо.
У цій справі позивача притягнуто до фінансової відповідальності за невиконання обов`язків, встановлених пунктом 2 статті 3 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, а саме за видачу розрахункового документа, який не містить одного з обов`язкових реквізитів розрахункових документів/електронних розрахункових документів (цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку).
Згідно з пунктом 109.3 статті 109 КАС України у випадках, визначених пунктами 123.2-123.5 статті 123, пунктами 124.2, 124.3 статті 124, пунктами 125-1.2-125-1.4 статті 125-1 цього Кодексу, необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення є встановлення контролюючими органами вини особи.
Оскільки до позивача було застосовано штрафні санкції на підставі пункту 1 статті 17 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, встановлення контролюючим органом вини особи не є необхідною умовою притягнення особи до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення.
Верховний Суд у постанові від 16.05.2024 у справі № 520/4564/23 наголосив, що законодавець не визначив як самостійний склад правопорушення та не встановив відповідальності, за видачу розрахункового документа з використанням реєстраторів розрахункових операцій, в якому не відображається той чи інший елемент наведеного у Положенні змісту, а саме цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку. Тобто, законодавець визначив обов`язок, за невиконання якого не встановив відповідальність статтею 17 Закону.
Безумовно, до розрахункового документа встановлюються певні вимоги щодо відтворення його змісту. Водночас, відсутність певного елементу змісту (незначний недолік) у такому розрахунковому документі, який в свою чергу у повному обсязі надає можливість не тільки відтворити, зрозуміти та ідентифікувати розрахункову операцію за місцем її проведення не приховуючи її сутність за допомогою реєстратора розрахункових операцій (тощо), але і підтвердити її виконання, не може бути правовою підставою для притягнення такого платника податків до відповідальності за пунктом 1 статті 17 Закону України “Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг”, а саме, як за невидачу такого розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції.
Виключенням з цього правила, можна вважати видачу такого фіскального чеку, в якому не зазначено тих обов`язкових реквізитів, що встановлені у наведеному Положенні, які не надають можливості підтвердити виконання розрахункової операції, та які мають вплив на правильність визначення, реальність здійснення господарської операції за її суттю та на формування показників податкової звітності.
Зазначений висновок узгоджується з наведеним у постанові Верховного Суду від 27.11.2023 у справі № 420/11790/22.
Відповідно до підпункту 14.1.107 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України марка акцизного податку - спеціальний знак для маркування алкогольних напоїв, тютюнових виробів та рідин, що використовуються в електронних сигаретах, віднесений до документів суворого обліку, який підтверджує сплату акцизного податку, легальність ввезення та реалізації на території України цих виробів.
Кожна марка акцизного податку на алкогольні напої повинна мати окремий номер, місяць і рік випуску марки та позначення про суму сплаченого акцизного податку за одиницю маркованої продукції, крім суми акцизного податку з реалізації суб`єктами господарювання роздрібної торгівлі алкогольних напоїв (пункт 226.7 статті 226 Податкового кодексу України).
Аналіз податкового законодавства України свідчить про те, що маркування продукції маркою акцизного податку підтверджує сплату акцизу та легальність ввезення та реалізації на території України відповідних виробів.
В той же час, Верховний Суд у постанові акцентував увагу на тому, що алкогольні напої з вмістом спирту етилового понад 8,5 відсотка об`ємних одиниць мають тривалий або необмежений термін придатності, тому можуть перебувати в обігу протягом великого проміжку часу. Таким чином, на дату початку дії змін до Положення № 13 у частині обов`язкового відображення у фіскальному чеку цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку для алкогольних напоїв (01 жовтня 2021 року) в обігу перебували алкогольні напої, марковані акцизними марками, введеними в обіг з 01 липня 2015 року (без штрихових кодів), та акцизними марками нового зразка, введеними в обіг 01 травня 2020 року (з нанесеним штриховим кодом).
Обов`язковим реквізитом фіскального касового чека є саме цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку, тобто такий реквізит у фіскальному касовому чеку може бути відображений лише при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.
Вказаний факт обов`язково необхідно враховувати при притягнені особи до відповідальності за невидачу відповідного розрахункового документа, що підтверджує виконання розрахункової операції.
Верховний Суд у постанові від 11.09.2025 у справі № 580/7450/24 зазначив, що законодавство безпосередньо не визначає відповідальності саме за відсутність цифрового зазначення марок акцизного податку на фіскальних розрахункових документах, водночас відсутність такого реквізиту на фіскальних чеках, в яких зазначено про реалізацію підакцизних товарів, свідчить про проведення розрахункових операцій без видачі розрахункового документа встановленої форми та змісту. Саме за останнє правопорушення Законом про РРО й передбачена відповідальність.
У справі, що розглядається, позивач зазначає про відсутність податкового правопорушення з огляду на ту обставину, що у розрахункових документах не було відображено цифрового значення штрихового коду марки акцизного податку при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками без штрихових кодів, введеними в обіг до 01.05.2020. Відповідач цієї обставини не спростував.
Для підтвердження факту перебування в обігу ТОВ “ОМЕГА” у 2022-2023 роках алкогольних напоїв, що були марковані марками акцизного податку зразка до 01.05.2020, позивачем було надано суду аналітичну довідку, складену ТОВ “ОМЕГА” станом на 13.09.2023, листи окремих постачальників позивача про поставку у 2022, 2023 роках таких алкогольних напоїв, реєстр по прибутковим операціям щодо поставки алкогольних напоїв протягом 2019-2023 рр. У судовому засіданні за клопотанням позивача було оглянуто речовий доказ – належний ТОВ “ОМЕГА” алкогольний напій, маркований маркою акцизного податку зразка до 01.05.2020.
Відповідачем не доведено, що ТОВ “ОМЕГА” не було відображено у розрахункових документах за лютий 2022 року – вересень 2023 року цифрове значення штрихового коду марки акцизного податку при продажу алкогольних напоїв, маркованих акцизними марками нового зразка, які мають штрих-код.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про відсутність підстав для застосування до позивача фінансових санкцій, визначених податковим повідомленням-рішенням № 577/32-00-07-13 від 25.08.2025.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «Омега».
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, а тому підстави для зміни або скасування судового рішення – відсутні.
Керуючись ст. 243, 308, 310, 315, 316, 321, 325 КАС України, суд, 

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків – залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26.01.2026 в адміністративній справі №160/30809/25 – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів. 

Головуючий - суддя О.О. Круговий 

суддя Н.І. Малиш 

суддя А.В. Шлай