П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

6 травня 2026 року місто Київ 
справа № 363/3819/22
провадження № 22-ц/824/4419/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: судді-доповідача - Шкоріної О.І., суддів - Поливач Л.Д., Стрижеуса А.М., за участю секретаря судового засідання Височанської Н.В.,

сторони:
позивач - Вишгородська окружна прокуратура, в інтересах держави в особі Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області
відповідач - ОСОБА_1 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу Вишгородської окружної прокуратури

на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року, постановлену у складі судді Котлярової І.Ю., суд,-

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходиться дана цивільна справа.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 8 грудня 2022 року відкрито провадження і призначено до підготовчого судового засідання.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 23 вересня 2024 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. 
Постановою Київського апеляційного суду від 14 травня 2025 року апеляційна скарга представника відповідача була залишена без задоволення, а ухвалу суду від 23 вересня 2024 року без змін.
13 жовтня 2025 року до суду сторона відповідача подала клопотання про залишення позовної заяви прокурора без руху, мотивуючи його зміною законодавства щодо посилення захисту прав добросовісного набувача та зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок суду кошти у розмірі вартості земельної ділянки.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 13 жовтня 2025 року позовну заяву прокурора задушено без руху з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року позовну заяву керівника Вишгородської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області до ОСОБА_1 про витребування земельних ділянок з незаконного володіння залишено без розгляду на підставі пункту 8 частини 1 статті 257 ЦПК України.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду, заступник керівника Вишгородської окружної прокуратури 11 листопада 2025 року подав апеляційну скаргу, в якій просив оскаржувану ухвалу скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначив що позовна заява на час направлення до суду відповідала вимогам статті 177 ЦПК України, тобто редакції, що діяла на момент звернення, проте в подальшому Законом № 4292-ІХ частиною 4 статті 177 ЦПК України було доповнено другим абзацом. Зазначив, що в законодавстві України, в тому числі у Законі № 4292-ІХ відсутні норми, які вказають на те, що абзац другий частини 4 статті 177 ЦПК України має зворотну дію в часі.
Також посилається на постанову Київського апеляційного суду від 9 червня 2022 року, якою витребувано на користь Петрівської об`єднаної територіальної громади в особі Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області з незаконного володіння відповідача - ОСОБА_1 земельні ділянки для індивідуального садівництва, розташовані на території Петрівської сільської ради Вишгородського району Київської області, відповідно судом уже встановлені обставини, що не підлягають доказуванню.
Проте, спірна витребувана земельна ділянка площею 25,2449 га з кадастровим номером 3221887800:03:071:6001 на підставі заяви ОСОБА_1 була розділена на 5 земельних ділянок, що унеможливлює на даний час виконання цієї постанови Київського апеляційного суду у справі № 363/848/17 та є наслідком звернення Вишгородської окружної прокуратури до суду з цим позовом про витребування земельних ділянок з незаконного володіння. 
Правом на подання відзиву відповідач не скористався, проте представник ОСОБА_1 адвокат Малік Я.П. подав до суду письмові пояснення. 
У судовому засіданні представник прокурор Федоренко О.П. підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.
В судове засідання не з`явився відповідач ОСОБА_1 , про час, дату та місце проведення судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується конвертом, які повернулись до суду з відміткою «Укрпошти» «адресат відсутній за вказаною адресою».
Петрівська сільська рада Вишгородського району Київської області подала клопотання про розгляд справи без участі представника сільської ради.
Від представника ОСОБА_1 - адвоката Маліка Я.П. надійшло клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи у зв`язку з його участю в судовому засіданні в іншій справі у Господарському суду міста Києва. Оскільки це була друга неявка адвоката Маліка Я.П. в судове засідання, колегія суддів визнала причини його неявки в судове засідання неповажними і вважала за можливе закінчити розгляд справи у його відсутність. При цьому судом було враховано, що адвокат Малік Я.П. в попередніх засіданнях свою позицію щодо доводів апеляційної скарги висловив, надавши свої пояснення.
Заслухавши доповідь судді Шкоріної О.І., перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого у справі судового рішення, вислухавши пояснення сторін, які з`явились у судове засідання, суд апеляційної інстанції дійшов наступних висновків.
Відповідно до пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.
Частинами третьою, четвертою статті 3 ЦПК України визначено, що провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Закон, який встановлює нові обов`язки, скасовує чи звужує права, належні учасникам судового процесу чи обмежує їх використання, не має зворотної дії в часі.
9 квітня 2025 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача», яким статтю 390 ЦК України доповнено частиною 5, відповідно якої суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.
Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред`явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.
Держава чи територіальна громада, яка на підставі рішення суду компенсувала добросовісному набувачеві вартість майна, набуває право вимоги про стягнення виплачених грошових коштів як компенсації вартості майна до особи, з вини якої таке майно незаконно вибуло з володіння власника. Порядок компенсації, передбачений цією частиною, не застосовується щодо об`єктів приватизації, визначених Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».
Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви.
Також зазначеним Законом було доповнено абзацом 2 частину четверту статті 177 ЦПК України, який передбачає додання до позовної заяви документів, які підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, у разі подання, зокрема, прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади.
Згідно штампу, позовна заява прокуратури зареєстрована судом першої інстанції 16 листопада 2022 року.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 8 грудня 2022 року відкрито провадження і призначено до підготовчого судового засідання.
Зазначена редакція частини четвертої статті 177 ЦПК України набула чинності 9 квітня 2025 року, тобто після подання позовної заяви у цій справі та відкриття провадження у справі.
Згідно зі статтею 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.
Пунктом 2 розділу ІІ Закону України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» передбачено, що положення цього Закону мають зворотну дію в часі в частині умов та порядку компенсації органом державної влади або органом місцевого самоврядування добросовісному набувачеві вартості нерухомого майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, у справах, в яких судом першої інстанції не ухвалено рішення про витребування майна у добросовісного набувача на день набрання чинності цим Законом, а також у частині порядку обчислення та перебігу граничного строку для витребування чи визнання права щодо: нерухомого майна, право власності на яке зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно до дня набрання чинності цим Законом; нерухомого майна, щодо якого на момент його передачі першому набувачеві законом не була встановлена необхідність державної реєстрації правочину або реєстрації права власності і дата його передачі першому набувачеві передує дню набрання чинності цим Законом.
Колегія суддів дійшла висновку, що районний суд не звернув уваги на ту обставину, що Законом України «Про внесення змін до Цивільного кодексу України щодо посилення захисту прав добросовісного набувача» не передбачено зворотну дію у часі положень частини четвертої статті 177 ЦПК України та послався на положення процесуального закону, які не підлягали застосуванню у цій справі. Суд першої інстанції не мав правових підстав для залишення позовної заяви прокурора без руху на підставі положень частини четвертої статті 177 ЦПК України, редакція якої набула чинність після відкриття провадження у цій справі, а, відтак, і не мав правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду на підставі пункту 8 частини першої статті 257 ЦПК України.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Отже, доводи наведені в апеляційній скарзі, суд вважає обґрунтованими.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що висновок суду про наявність підстав для залишення позову Вишгородської окружної прокуратури без розгляду є помилковим, ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справа - направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись статтями 259, 268, 367, 374, 379, 381-384, 390 ЦПК України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Вишгородської окружної прокуратури задовольнити.
Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 28 жовтня 2025 року скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повної постанови.
Повна постанова складена 1 червня 2026 року.

Суддя-доповідач: О.І. Шкоріна 

Судді: Л.Д. Поливач 

А.М. Стрижеус